Държавен вестник, бр. 110, 2024 г., стр. 38

СТР.  38	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  110
Източници на данни за анализа на бюджет­
ното въздействие могат да бъдат: публикувани 
епидемиологични проучвания, национални 
статистически данни, пазарни проучвания, 
данни от регистри. За целта е необходимо 
да бъде представена стратегията за търсене, 
критериите за избор на данни и методите за 
анализ, както и силните и слабите страни на 
използваните източници.
Препоръчително е да се използват епиде­
миологични данни за българската популация, 
но при липса на локални такива следва да се 
използват данни от други държави.
Представят се очакваните действителни 
разходи за платеца, свързани с новата здрав­
на технология и сравнителните алтернативи.
7.6. Сценарии.
Анализът на бюджетното въздействие се 
базира на два сценария – „Свят без здравната 
технология“ и „Свят със здравната технология“. 
В сценария „Свят без здравната технология“ 
се описва настоящата терапевтична практика, 
докато сценарият „Свят със здравната техно­
логия“ отразява въздействието върху пазара 
след въвеждането на новата технология (която 
може да бъде добавена към съществуващите 
или може да замени част от тях или всички).
Предположенията относно двата сценария 
трябва да бъдат детайлно описани и обосно­
вани в анализа.
7.7. Разходи.
Анализът на разходите при оценката на 
бюджетното въздействие е в съответствие с 
перспективата на анализа. Методите, използ­
вани за оценка на разходите, трябва да бъдат 
ясно описани и обосновани. Анализът на 
разходите се базира на действителната цена 
на придобиване на новата здравна технология 
от заплащащата институция и на допълнител­
ните разходи, свързани с оценяваната здравна 
технология.
При представяне на публичните разходи 
трябва да се гарантира, че това са действи­
телните разходи или спестявания за платеца.
В зависимост от вида на новата здравна 
технология е важно да се опишат и възмож­
ните разходи, свързани с нейното въвеждане, 
включително, ако е необходимо, обучение на 
медицинските специалисти или пациента, 
както и промени в принципите за диагнос­
тика или други функционални промени в 
здравната система.
В анализа на бюджетното въздействие 
разходите не се дисконтират.
При оценката на общите допълнителни 
разходи трябва да се има предвид:
• разходите, свързани с новата здравна 
технология;
• допълнителните разходи в системата на 
здравеопазването, свързани с прилагането на 
новата технология;
• намаляването на разходите, свързани с 
намаленото използване на съществуващите 
алтернативи, ако новата технология замени 
настоящите;
• намаляване на разходите, свързани със 
спестявания, като например по-малко хоспи­
тализации и др.
7.8. Представяне на резултатите.
В табличен вид се представят броят на 
пациентите и разходите със здравната тех­
нология, ако здравната технология се реим­
бурсира („Свят със здравната технология“) и 
брой пациенти и разходи с алтернативите, 
ако здравната технология не се реимбурсира 
(„Свят без здравната технология“).
Въздействието върху бюджета е разликата 
между двата сценария във всяка от съответ­
ните години на анализа. Година 1 е първата 
пълна календарна година след вземането на 
решение за въвеждане на новата технология.
Получените резултати следва да бъдат ясно 
формулирани.
7.9. Анализ на чувствителността.
Анализът на чувствителността трябва да 
отразява входящите данни, които имат най-
голямо въздействие върху резултата. Стой­
ностите от диапазоните на променливост на 
входящите данни и предположенията следва 
да бъдат подбирани така, че съответно да 
изчисляват минималната и максималната 
промяна в разходите. Следователно анализът 
на чувствителността трябва да тества всички 
несигурности, свързани с изчисляването на 
размера на популацията, разпространението 
на употребата на всяка технология, както 
и разходите за употреба и условията за ре­
имбурсиране на разглежданите технологии. 
Анализът на чувствителността трябва да 
тества и ценовите предложения за здравната 
технология, която да се оценява. Интервалът, 
в който трябва да варират входящите данни, 
е ± 20 %.
При отсъствие на точни данни за България 
или различаващи се предварителни изчис­
ления най-важните входящи данни следва 
да бъдат оценявани в многопосочен анализ 
на чувствителността въз основа на различни 
източници на данни.
7.10. Силни страни и ограничения на ана­
лиза.
Следва да се представят силните и слабите 
страни на проведения анализ.
Като силна страна може да се отбележи:
 – използване на локални епидемиологич­
ни данни;
 – валидиране на пациентската популация 
от водещи експерти в областта;
 – оценка на несигурността на входящите 
данни чрез анализ на чувствителността.
Като слаба страна може да се отбележи: