Държавен вестник, бр. 104, 2004 г., стр. 59

Б Р О Й  104
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  59
Отчитайки тенденцията на нарастване търсе-
нето на високоскоростно предаване на информа-
ция, се прогнозира широко разпространение на
технологиите, ползващи оптични линии. Те ще
могат да предоставят достъп до услуги с практи-
чески неограничена скорост.
Безжичните широколентови технологии все още
не се прилагат масово, но се счита, че те ще предло-
жат високоскоростен достъп до услуги на най-из-
годни цени. Тези технологии позволяват лесно да
се разширява зоната на покритие в зависимост от
желанието на потребителите. Основните предимс-
тва на широколентовия безжичен достъп са:
• бързо изграждане;
• по-ниска цена в сравнение с кабелната ал-
тернатива;
• голям капацитет на предаване на информа-
цията;
• възможност за разширяване—при необхо-
димост.
Важно място трябва да се отдели за развитието
на нови технологии, включително безжични, за
осигуряване на достъп до широколентови услуги.
Това се отнася и до цифровата телевизия и мобил-
ните системи от трето поколение (3G).
Развитието на широколентовите технологии за
достъп ще спомогне за осигуряването на широк
спектър от обществени услуги в области, като здра-
веопазване, образование, административно обс-
лужване и др., ще увеличи производителността на
труда и заетостта. По-висока ефективност ще се
постигне благодарение на достъпа до информация
по всяко време и на всяко място.
В краткосрочен план е необходимо:
• операторите на обществени фиксирани те-
лефонни мрежи, предоставящи фиксирани
телефонни услуги, със значително въздейс-
твие върху пазара трябва да определят це-
ните за необвързан достъп до абонатната
линия и да публикуват типово предложение
за сключване на договор за необвързан дос-
тъп до абонатната линия до 1 януари 2005 г.
съгласно ангажиментите по глава 19 от пре-
говорите с ЕС;
• операторите на обществени фиксирани те-
лефонни мрежи, предоставящи фиксирани те-
лефонни услуги, със значително въздействие
върху пазара трябва да предоставят достъп
до абонатната част на мрежата на цени, ко-
ито са разходоориентирани;
• да се стимулира осигуряването на широко-
лентовия достъп независимо от използвана-
та технология чрез насърчаване на конкурен-
цията, като се гарантира предоставянето от
оператора със значително въздействие вър-
ху пазара на фиксирани телефонни мрежи и
услуги, на достъп до абонатната част на мре-
жата му на други оператори своевременно,
при осигурено качество на инфраструктура-
та и при разходоориентирани цени;
• осигуряване на радиочестотен спектър за раз-
витие на безжични широколентови мрежи.
В средносрочен план е необходимо:
• да се запазят задълженията на операторите
със значително въздействие върху пазара по
отношение на осигуряване на достъп и вза-
имно свързване на мрежи до извършване на
анализ на пазара в съответствие с принципи-
те на новата правна рамка.
8. Хармонизация на стандартите за електрон-
ните съобщения
С оглед хармонизиране на нормативната уред-
ба с тази на ЕС бяха въведени европейските дирек-
тиви от Нов подход: Директива 99/5/ЕС с Наредба
за съществените изисквания и оценяване на съот-
ветствието на радиосъоръжения и крайни далеко-
съобщителни устройства, Директива 89/336/ЕЕС
с Наредба за съществените изисквания и оценява-
не на съответствието за електромагнитна съвмес-
тимост и Директива 73/23/ЕЕС с Наредба за съ-
ществените изисквания и оценяване на съответс-
твието на електрически съоръжения, предназна-
чени за използване в определени граници на нап-
режението. Всички хармонизирани европейски
стандарти към тези директиви бяха одобрени като
български стандарти за прилагане към наредбите.
Процесът на хармонизация на стандартите тряб-
ва да продължи за въвеждане на стандарти, специ-
фикации и други документи на международните и
европейските организации по стандартизация,
имащи отношение към електронните съобщения.
Целта е разширяване на възможностите за внед-
ряване, прилагане и развитие на информационни-
те и комуникационните технологии в почти всич-
ки стопански и социални сфери. Активното учас-
тие на производители, оператори и потребители в
процеса на хармонизация на стандартите повиша-
ва ефективността при въвеждане на европейски и
международни стандарти, отнасящи се до:
• предоставяне на електронни съобщителни
услуги;
• крайни далекосъобщителни устройства;
• изграждане и развитие на електронни съоб-
щителни мрежи.
В краткосрочен план, като се имат предвид
сравнително големият брой документи (над 200) и
необходимото финансово осигуряване за извърш-
ване на превод на български език или само за приз-
наването им, е необходимо проучване и анализ за
създаване на приоритетен списък и оптимизирана
програма за въвеждането им като български стан-
дарти. Резултатите от проучването да бъдат пред-
ложени на Българския институт по стандартиза-
ция при изготвяне и актуализиране на програмите
за работа на съответните технически комитети.
В средносрочен план предстои:
• да продължи процесът на въвеждане на ев-
ропейските стандарти, касаещи предоставя-
не на отвореност на мрежите и универсална-
та услуга; съвместно с Българския институт
по стандартизация следва да се изготви прог-
рама за въвеждане на стандартите, както и
контрол за изпълнението є;
• да се стимулира участието на производите-
лите и операторите в работата на техничес-
ките комитети по стандартизация, имащи от-
ношение към далекосъобщенията и елект-
ронните съобщения;
• да се засили ролята на националните сек-
торни регулаторни органи върху контрола
за спазване изискванията на стандартите,
посочени в съответните административни
или нормативни актове и имащи отноше-
ние към далекосъобщенията и електронни-
те съобщения.
В дългосрочен план е необходимо:
• да бъдат въведени и всички европейски стан-
дарти и/или спецификации, свързани с евро-
пейската правна рамка—2002, за предоста-