Държавен вестник, бр. 101, 2015 г., стр. 97

БРОЙ  101	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  97  
вяване на икономически ефективни действия 
за насърчаване на здравословното хранене;
3.1.10. Промоция на здравословно и балан-
сирано хранене през всички етапи на живота 
чрез изграждане на подкрепяща среда;
3.1.11. Създаване на система за наблюде-
ние, мониторинг, оценка на детерминанти и 
тенденции чрез изследване на храненето и 
хранителния статус на популационно ниво. 
ПОЛИТИКА 3.2. НАДЗОР НА ЗАРАЗНИТЕ 
БОЛЕСТИ
Ключови предизвикателства:
– Риск от възникване и бързо разпространение 
на нови заразни болести;
– Риск от разпространение на заразни болести, 
които са „изкоренени“ поради намаляване на 
имунизационния обхват на населението;
– Липса на ефективна система за надзор на 
вътреболничните инфекции и антибиотич-
ната резистентност.
В съвременния глобализиран свят на високи 
технологии, свободно движение на хора, стоки 
и услуги заплахите от бързо разпространява-
не на заразни болести стават все по-големи. 
Възникват реални рискове от разпространение 
на нови инфекциозни заболявания, както и на 
такива, които поради климатичните промени 
рязко променят своя ареал и епидемичен по-
тенциал (Ебола). Употребата на биологични 
агенти за причиняване на вреда (биотерори-
зъм) се превръща в глобална заплаха. В тези 
условия от особено значение е ефективното 
функциониране на системата за надзор на 
заразните болести и опазване на страната от 
внос и разпространение на инфекции с висок 
епидемичен потенциал за разпространение. 
В Стратегията за национална сигурност 
на Република България15 особено внимание 
е отделено на дейността по надзора на за-
разните болести, опазването на страната от 
внос и разпространение на тези инфекции, 
ограничаване възникването на епидемични 
взривове и епидемии, осигуряване на висок 
имунизационен обхват на населението от вак-
синопредотвратими инфекции и организирането 
на бърз отговор при възникване на ситуации, 
заплашващи общественото здраве, в т.ч. използ-
ването на биологични агенти с терористична 
цел. Поддържането на лабораторна готовност 
за екстрена диагностика на тези инфекции, 
изискваща материална и кадрова обезпеченост 
на местно и национално ниво, поддържане на 
професионалната квалификация на персонала, 
процедури за междусекторно сътрудничество 
са основните направления за обезпечаване на 
тази цел.
Специални действия трябва да се предпри-
емат за превенция на ваксинопредотвратими 
заболявания сред уязвими и маргинализирани 
групи от населението, които поради етниче-
ски, културни, социални или др. особености 
не ползват предоставените им от държавата 
здравноосигурителни права, чрез улесняване на 
достъпа до медицински услуги, обвързването и 
съчетаването им с различни социални услуги 
и форми на въвличането им в промотивни и 
др. дейности в общността, като разширяване 
мрежата на здравните медиатори и повишаване 
знанията, уменията и ролята им в процеса на 
отговорно вземане на решения относно личното 
и общественото здраве. 
Заразните болести нямат граници и при 
настоящата мобилност на хората запазване 
здравето на населението в страната, вкл. на 
уязвимите групи, е възможно само при висок 
имунизационен обхват. Последователната 
и целенасочена държавна политика за осъ-
ществяването на високоефективен надзор на 
заразните болести, особено в условията на 
финансов дефицит, потвърждават нуждата от 
поддържане и усъвършенстване на основана на 
доказателства, разходноефективна национална 
имунизационна политика и поддържането на 
висок имунизационен обхват при всички вак-
синопредотвратими заразни болести, което ще 
спести финансови ресурси не само в сферата 
на здравната система (терапия, хоспитализа-
ции), но и в социалната (временна и трайна 
неработоспособност).
Важен елемент на политиката за надзор на 
заразните болести е повишаване на готовността 
за справяне със здравните заплахи – биологич-
ни, химични, екологични, епидемиологичното 
разузнаване, възможностите за бързо устано-
вяване и идентификация на причинителите, 
организирането на бърз отговор, координиран 
с други сектори (сигурност, транспорт, еко-
логия и др.) в контекста на документите на 
ЕС за сериозните трансгранични заплахи за 
здравето. Поради кадрови и финансов недостиг 
системата поддържа минимално ниво на по-
стоянна готовност, съществуващите процедури 
за съобщаване, проследяване, оценка на риска 
и капацитета за координиране на отговора не 
се проверяват в симулационни учения, нива-
та на компетентност и отговорности поради 
честите административни смени са размити, 
което крие рискове от забавяне на отговора 
при възникване на ситуация, респ. сериозна 
трансгранична здравна заплаха.
Необходимо е подобряване на възмож-
ностите за проучване и контрол на епидемии 
от инфекциозни болести, които потенциално 
заплашват държавата. Специално внимание 
следва да се отделя на наблюдението на ранните 
предупредителни сигнали, възникнали на всяка 
точка от света и сочещи възможно начало на 
нова епидемия от инфекциозна болест, която 
може да причини пандемия. Особено важна 
е координацията с институциите в рамките 
на ЕС, така че откриването и реакцията на 
епидемиите от инфекциозни болести са по-
систематични и ефикасни. 
Необходимо е разширяване на обучение-
то на медицинските специалисти и другите 
ангажирани в защитата на населението от