Държавен вестник, бр. 76, 2016 г., стр. 52

СТР.  52	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  76
откази, включително тези, произтичащи от 
вътрешни и външни опасности, от откази 
по обща причина и събития, които потенци­
ално засягат всички ядрени съоръжения на 
площадката. 
(6) С анализа на безопасността се демон­
стрира, че авариите със стопяване на ядрено 
гориво, които водят до големи или ранни 
изхвърляния на радиоактивни вещества в 
околната среда, са практически изключени. 
(7) Състоянията, които трябва да са практи­
чески изключени, се определят с отчитане на:
1. изходни събития, които водят директно 
към тежка авария с големи или ранни изхвър­
ляния (разрушаване на основни компоненти, 
като корпуса на реактора); 
2. зависими откази, вътрешни и външни 
събития и опасности с възможност да причи­
нят големи или ранни изхвърляния;
3. сценарии на аварии със стопяване на 
гориво, които застрашават целостта на хер­
метичната конструкция; 
4. стопяване на гориво в басейн за съхра­
нение на отработено гориво (дори и когато 
се намира в херметичния обем) предвид не­
възможността за практическо изпълнение на 
мерки за управление на аварията.
(8) За авариите със стопяване на ядрено 
гориво, които не могат да са практически 
изключени, се демонстрира, че е ограничено 
радиационното въздействие извън площадката 
и не се налага прилагане на дългосрочни мерки 
за защита на населението, в съответствие с 
целта на безопасност по чл. 4, ал. 4.
(9) Всяко изключване на изходно събитие 
или аварийна последователност от анализа на 
безопасността се обосновава и документира 
въз основа на съответствие с технически ар­
гументирани критерии.
Чл. 73. (1) Детерминистичният анализ на 
безопасността трябва да потвърждава проект­
ните основи на ЯЦ за конкретната площадка 
и района на разполагане.
(2) С детерминистичния анализ се демон­
стрира възможността за контрол на очаквани 
експлоатационни събития със системите за 
контрол и управление и на индивидуални 
изходни събития с автоматичните действия 
на системите за безопасност. При анализа на 
такива събития се осигурява запас на безопас­
ност чрез прилагане на консервативен подход 
и на следните общи правила: 
1. определяне на началните и граничните 
условия с обоснован консерватизъм;
2. прилагане на най-неблагоприятния неза­
висим от изходното събитие единичен отказ на 
активен или пасивен компонент, изпълняващ 
функция на безопасност (или единична грешка 
на персонала), с най-неблагоприятно влияние 
върху развитието на събитието;
3. отчитане на допълнителен отказ (зася­
дане) на най-ефективния орган за регулиране, 
определен консервативно по отношение на 
ефективността на аварийната защита в горещо 
състояние на реакторната инсталация;
4. отчитане на работоспособността само на 
КСК с клас на безопасност, квалифицирани за 
работа в условията на конкретното събитие;
5. отчитане на такава ефективност на КСК 
с клас на безопасност, която води до най-не­
благоприятни последствия;
6. отчитане на работоспособността на 
системите за нормална експлоатация само 
ако ефектът от тяхната работа влошава по­
следствията от събитието;
7. отчитане на всеки отказ, появил се 
вследствие на изходното събитие, като част 
от постулираното събитие;
8. отчитане на операторски действия не по-
рано от 30 минути след началото на събитието;
9. отчитане на неопределеностите чрез 
подходящи консервативни допускания, ко­
ефициенти на сигурност, анализ на чувст­
вителността на параметрите или оценка на 
неопределеностите.
(3) Анализите на събития с множествени 
откази се извършват с цел да се потвърдят 
възможностите на проекта за справяне с 
откази по обща причина, да се определи 
необходимостта от допълнителни мерки за 
предотвратяване стопяването на ядрено го­
риво и да се демонстрира достатъчен запас 
до настъпване на прагови ефекти. При ана­
лизите на тези събития се прилагат следните 
общи правила:
1. използване на обосновани за целите 
на анализа умерено консервативни или ре­
алистични допускания, предположения и 
аргументи;
2. използване на изводите и резултатите 
от вероятностния анализ на безопасността;
3. отчитане на откази и събития, които 
могат да възникнат при всички експлоата­
ционни състояния;
4. отчитане на географското и простран­
ственото разположение на ЯЦ, капацитета 
и диверсификацията на КСК, изпълняващи 
функции на безопасност, и възможността за 
осъществяване на предвидените действия за 
управление на аварията;
5. отчитане по подходящ начин на не­
определеностите и тяхното влияние върху 
крайните резултати.
(4) Анализите на аварии със стопяване на 
гориво и на радиологичните последствия от 
тях се извършват с използване на реалистичен 
подход и аргументирани допускания, като се 
прилагат следните изисквания:
1. отчитане на сценарии, които могат 
да възникнат при всички експлоатационни 
състояния;
2. отчитане на успешни действия на пер­
сонала и аварийните екипи за управление 
на аварията;