Държавен вестник, бр. 8, 2016 г., стр. 164

СТР.  164	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  8
Информационно приложение № 21 
към чл. 580, ал. 1, чл. 586, ал. 3 и 4, чл. 587,  
ал. 1, чл. 588, ал. 1 и чл. 594, ал. 2
Допълнителни изисквания към системата за 
мониторинг и управление
1. Анализ на достоверността на информацията
Проверката на данните за достоверност се из-
вършва на два етапа: а) на локално ниво; б) на 
глобално ниво.
Локална достоверност: проверката на данните 
става в автономните блокове за управление. Тук 
данните се проверяват за достоверност на база 
граници на изменение на величината и подчиня-
ването є на известни зависимости. 
Глобална достоверност: проверката за глобал-
на достоверност се извършва в централния ком-
пютър на системата чрез анализ на получената 
информация от всички останали блокове – дан-
ни за трафика, данни от измерването на емисии-
те на CO/влошаване на видимостта, сигнали от 
линии за пожароизвестяване, откриване на дим, 
резултати от оценка на изображението на видео- 
камери.
Управлението и регулирането на вентилация-
та в тунела се извършва по измерените стойности 
за CO и нивото на влошаване на видимостта. 
Основа за оценката се получава, като измерените 
стойности се съпоставят с разрешената скорост 
на МПС и измерената интензивност на движение. 
Всички формули и параметри, които са в осно-
вата на изчислителния метод, трябва по всяко 
време да могат да бъдат променяни чрез стан-
дартизиран метод за параметриране (ASCII – или 
CSV база данни). На база глобалните проверки 
за достоверност централният компютър може да 
анализира критериите за включване/изключване 
на блоковете за управление. За целта в блоковете 
за управление се осигуряват необходимите ин-
терфейси към висшестоящото ниво за издаване 
на команди. Липсващи или локално недостовер-
ни стойности от измерванията се заместват със 
стойности от минал период така, че по всяко вре-
ме да е на разположение пълен набор от данни 
за актуалното вземане на решения за управление. 
Заместващите стойности се обозначават като та-
кива при съхраняването на данните. Те повече 
не могат да се използват като данни от минал 
период. При използването на данни от минал пе-
риод за проверка на достоверността се прилагат 
два метода:
А) изравняване на данните за всички датчици 
от един тип в определени моменти по типични 
времеви криви;
Б) изравняване на данните за отделни сензори 
по типични дневни криви.
На фиг. 1 е показано изравняването на измере-
ни стойности за видимостта чрез данни от минал 
период (исторически данни). Представени са ак-
туална крива на измерените стойности и две ис-
торически криви на измерените стойности. Дол- 
ната историческа крива на измерените стойности 
е от 15-минутния интервал преди регистрацията 
на измерванията, а втората историческа крива на 
измерените стойности през следващия 15-мину-
тен интервал (например: измерени стойности в 
15,41 ч. през нормален работен ден, исторически 
криви с измерени стойности от 15,30, съответно 
15,45 ч. в типични подобни дни). Представени са 
осем станции за измерване на видимостта, които 
се задават по оста x, а по оста y са измерените 
стойности в mA, получени от измерителния апа-
рат (4 mA отговаря на стойност на параметъра 
K=0,0, а стойност 20 mA – на К=0,239 {затваряне 
на тунела}).
 Актуална стойност 
 Исторически данни 1 
 Исторически данни 2 
 
Фиг. 1. Сравнение на актуални стойности от измер-
ване на видимостта в различни точки на измерване 
с данни от минал период. Пример 1: нормален ход 
на измерването.
На фиг. 2 е представен нарушен ход на измер-
ванията поради данни, получени от измерителен 
пункт S3. Стойността от измерването, която се 
отклонява силно нагоре, не се разпознава при 
проверката за достоверност. Възможни причи-
ни за отклонението в стойността могат да са: a) 
задръстване в района на точката за измерване; 
б) пожар на пътно превозно средство; в) грешно 
измерена стойност. Събития (а), (б) и (в) имат 
следното въздействие върху управлението:
– проверка дали евентуално предвидена про-
грама при задръствания вече не е активирана;
– потискане на програма за вентилация, която 
евентуално се управлява на локално ниво, докато 
се установи дали е възникнал пожар; 
– включване на камерата, която е предви-
дена за съответното място, ако това вече не е 
станало автоматично чрез установяването на 
наличие на дим; 
– подаване на акустичен алармен сигнал в ко-
мандния пункт с 24-часово дежурство;
– в случай на откриване на пожар вентилаци-
онната система преминава на подчинение на вис-
шестоящото управление със съответна програма 
за пожар; 
– ако не е налице нито пожар, нито задръст-
ване, стойността се категоризира като грешно из-
мерване и на нейно място се записва подходяща 
заместваща стойност; висшестоящото управле-
ние потиска действието на програмата за венти-
лация или затваряне за движение, активирана от 
измерената повишена стойност. 
Фиг. 2. Сравнение на актуални стойности от измер-
ване на видимостта в различни точки на измерване с 
исторически данни при нарушен ход на измерването