Държавен вестник, бр. 17, 2025 г., стр. 27

БРОЙ  17	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  27   
Bh = 8hw,
където Bh е височината на подпорната стена;
hw е височината на водата.
Във всички случаи минималната височина 
на подпорната стена следва да не бъде по-
малка от 2,2 m. Въпреки това, при кораби с 
подвижни палуби за автомобили минимал­
ната височина на подпорната стена следва да 
не бъде по-малка от височината до долната 
страна на подвижната палуба за автомобили, 
когато е наведена в най-ниското положение.
3.2.5. За да се гарантира, че характерис­
тиките на движението на модела отговарят 
на тези на действителен кораб, е необходимо 
моделът да бъде наклонен надлъжно и стра­
нично в изправно състояние, за да могат 
да се проверят GM в изправно състояние и 
разпределението на масата. Разпределението 
на масата следва да се измерва извън водата. 
Напречният радиус на въртене на реалния 
кораб следва да е в рамките на 0,35 В до 0,4 В, 
а надлъжният радиус на въртене следва да е 
в рамките на 0,2 LОА до 0,25 LОА.
Забележка. Въпреки, че напречното и надлъжно 
наклоняване на модела може да се приеме като 
проверка при установяване кривата на остатъч­
ната устойчивост, такива проверки не следва да 
се предпочитат пред тестванията за изправност.
3.2.6. Предполага се, че вентилаторите 
на повреденото отделение на действителния 
кораб са адекватни по отношение на безпре­
пятственото наводняване и движение на нах­
луващата вода. При намаляване на мащаба 
на вентилационната уредба на действителния 
кораб въпреки това могат да се причинят 
нежелани въздействия върху размерите на 
макета. За да се гарантира, че не се появяват 
такива ефекти, се препоръчва вентилационната 
система да се изгради в по-голям мащаб от 
този на модела, като с това се гарантира, че 
не се оказва влияние върху водния поток при 
подвижната палуба за автомобили.
3.2.7. Необходимо е за типична форма на 
повреда да се счита повредата в напречния 
разрез на удрящия кораб в района на носа. 
Ъгълът от 15° е определен от проучване на 
напречния разрез при разстоянието В/5 от 
носа при представителна селекция на плава­
телни съдове от различни типове и размери.
Равнобедреният триъгълен профил на приз­
матичната форма на повредата съответства 
на ватерлинията при натоварване.
Допълнително, в случаите, когато са монти­
рани странични обшивки с ширина по-малка 
от В/5, за да се избегнат всякакви възможни 
ефекти от намаляването на мащаба, дължи­
ната на повредата през страничните обшивки 
не трябва да е по-малка от 25 mm.
3.3. В оригиналния метод на изпитване на 
модела съгласно Резолюция 14 от 29 ноември 
1995 г. на Конференцията на договарящите се 
правителства по Конвенция SOLAS от 1974 г. 
не се разглежда ефектът от ъгъла на накло­
няване, предизвикан от максималния момент 
в резултат от всяко струпване на пътници, 
спускане на спасителни съдове, вятър и за­
въртане, независимо че този ефект съставлява 
част от Конвенция SOLAS 90. Резултатите от 
проучванията показват въпреки това, че е 
разумно да се вземат предвид тези резултати 
и да се запази най-малко ъгъл на наклоня­
ване към повредата от 1° с практическа цел. 
Трябва да се отбележи, че кренът в резултат 
на завъртане не е приет за съществен.
3.4. В случаите, когато между GM при 
действителните условия на натоварване и 
ограничителната операционна крива на GM, 
получена по правилата на SOLAS 90, същест­
вува разлика, Изпълнителна агенция „Морска 
администрация“ може да приеме, че с тази 
разлика се злоупотребява при изпитванията 
с модела. В такива случаи ограничителната 
операционна крива на GM следва да се кориги­
ра, като тази корекция представлява отсечка, 
свързваща действителната стойност на GM, 
получена за изпитвания модел при газене ds, 
и стойността на GM върху некоригираната 
крива при газене d,
където: 
– dLS е газенето, отговарящо на най-леко­
то оперативно натоварване със съответните 
запаси и баласт, без товар, но с пълен брой 
пътници и екипаж;
– ds е газене на водонепроницаемите пре­
гради, отговарящо на лятната товарна марка;
– d = ds – 0,6 (ds – dLS).
Точка 4. Процедура за извършване 
на експерименти
4.1. Спектри на вълната
Следва да се използва спектърът на 
JONSWAP, защото той описва условията в 
ограничена по пространство и времетраене 
морска среда, които отговарят на повечето 
условия по света. В това отношение е важно 
да бъде проверен не само най-голям период 
в поредицата от вълни, но също така да се 
провери дали нулевата стойност на пресича­
щия период е вярна.
Необходимо е спектърът на вълните да се 
записва и документира при всеки изпитвателен