Държавен вестник, бр. 59, 2007 г., стр. 15

Б Р О Й  59
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  15
Множество подсъдности
Чл. 116. Иск срещу ответници от различни
съдебни райони или за имот, който се намира в
различни съдебни райони, се предявява по из-
бор на ищеца в съда на един от тези райони.
Договорна подсъдност
Чл. 117. (1) Определената от закона подсъд-
ност не може да бъде изменяна по съгласие на
страните.
(2)  С писмен договор страните по имущест-
вен спор могат да посочат друг съд, а не онзи, на
който делото е подсъдно съобразно правилата
на местната подсъдност. Тази разпоредба не се
прилага за подсъдността по чл. 109.
(3) Договор за избор на съд по искове на
потребители и по трудови спорове поражда
действие само ако е сключен след възникване-
то на спора.
Раздел III
Производство по подсъдността
Проверка на подсъдността
Чл. 118. (1) Всеки съд сам решава дали за-
почнатото пред него дело му е подсъдно.
(2) Ако съдът прецени, че делото не му е
подсъдно, той го изпраща на надлежния съд. В
този случай делото се смята за висящо пред този
съд от деня на подаване молбата пред ненад-
лежния съд, като извършените от последния
действия запазват силата си.
Възражение за неподсъдност
Чл. 119. (1) Възражение за родова неподсъд-
ност на делото може да се прави до приключва-
не на производството във втората инстанция и
може да се повдига и служебно от съда.
(2) Възражението за неподсъдност на дело-
то по местонахождение на недвижимия имот
може да се прави от страната и да се повдига
служебно от съда до приключване на съдебно-
то дирене в първата инстанция.
(3) Във всички други случаи извън тези по
ал. 1 и 2 възражение за неподсъдност на делото
може да се прави само от ответника и най-къс-
но в срока за отговор на исковата молба.
(4) Едновременно с предявяване на възра-
жението страната е длъжна да представи и до-
казателствата си.
Стабилизиране на подсъдността
Чл. 120. Настъпилите след подаването на
исковата молба промени във фактическите
обстоятелства, обуславящи местната подсъд-
ност, не са основание за препращане на делото.
Обжалване на определението по подсъдността
Чл. 121. Заинтересованата страна може да
обжалва определението във връзка с подсъд-
ността.
Спорове за подсъдност
Чл. 122. Спорове за подсъдност между съ-
дилищата се разрешават от общия им по-горен
по степен съд. Ако те принадлежат към райо-
ните на различни по-горни съдилища, спорът
се разрешава от онзи по-горен съд, в чийто
район се намира съдът, който последен е при-
ел или отказал да разгледа делото. Спорове за
подсъдност, в които участва апелативен съд,
се разрешават от Върховния касационен съд.
По спора за подсъдност съдът се произнася в
закрито заседание.
Определяне на подсъдност от Върховния
касационен  съд
Чл. 123. Когато по правилата на тази глава
не може да бъде определен компетентният съд,
по искане на страната Върховният касационен
съд в закрито заседание определя съда, пред
който трябва да се предяви искът.
Г л а в а  т р и н а д е с е т а
ОСНОВНО ПРОИЗВОДСТВО
Раздел I
Предявяване на иск
Видове искове
Чл. 124. (1) Всеки може да предяви иск, за
да възстанови правото си, когато то е наруше-
но, или за да установи съществуването или не-
съществуването на едно правно отношение или
на едно право, когато има интерес от това.
(2) Може да се предяви иск за осъждане на
ответника да изпълни повтарящи се задълже-
ния, дори тяхната изискуемост да настъпва след
постановяване на решението.
(3) Иск за пораждане, изменение или прек-
ратяване на граждански правоотношения
може да се предяви само в предвидените в
закон случаи.
(4) Може да се предяви иск за установява-
не истинността или неистинността на един до-
кумент. Иск за установяване съществуването
или несъществуването на други факти с прав-
но значение се допуска само в случаите, пред-
видени в закон.
(5) Иск за установяване на престъпно об-
стоятелство от значение за едно гражданско
правоотношение или за отмяна на влязло в
сила решение се допуска в случаите, когато
наказателно преследване не може да бъде
възбудено или е прекратено на някое от осно-
ванията по чл. 24, ал. 1, т. 2—5 или е спряно
на някое от основанията по чл. 25, т. 2 или
чл. 26 от Наказателно-процесуалния кодекс,
и в случаите, когато извършителят на деяни-
ето е останал неоткрит.
Предявяване на иска
Чл. 125. Искът е предявен с постъпването на
исковата молба в съда.
Прекратяване при висящ процес
Чл. 126. (1) Когато в един и същ съд или в
различни съдилища има висящи две дела меж-
ду същите страни, на същото основание и за
същото искане, по-късно заведеното дело се
прекратява служебно от съда.