Държавен вестник, бр. 101, 2015 г., стр. 82

СТР.  82	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  101
Макар че някои от причините за различията 
са обективно обусловени, тяхното равнище 
и мащабът им не предполага оптимално из-
ползване на ресурсите.
За удовлетворяване на обществените очак-
вания и опазване на здравето на българските 
граждани следва да бъде осигурен равнопо-
ставен достъп до спешна медицинска помощ, 
съответстваща на най-добрите европейски 
практики и изисквания за своевременност, 
непрекъснатост, достатъчност, качество и 
безопасност. 
За реализацията на тази цел следва да се 
въведе интегриран модел за обслужване на 
спешни пациенти в равнопоставени структури 
за извънболнична и болнична помощ чрез 
укрепване на сега съществуващите центрове 
за спешна медицинска помощ и чрез функ-
ционално обособяване на специализирани 
спешни структури към определени болници, 
гарантиращи непрекъснатост и високо качест-
во на спешната медицинска помощ.
Изграждането на модела за интегрирана 
система за спешна медицинска помощ следва 
да се реализира в съответствие с Визията в 
приетата Концепция за развитие на системата 
за спешна медицинска помощ12 „до 2020 г. Бъл-
гария да е държава с развита модерна спешна 
медицинска помощ, съпоставима с европей-
ските модели и съобразена с националните 
особености, която има своя значителен принос 
за повишаване на качеството на човешкия 
капитал и постигане на европейските цели за 
интелигентен, устойчив, приобщаващ и тери-
ториално балансиран икономически растеж“.
Основна отправна точка за преодоляването 
на съществуващите дисбаланси в осигуреност-
та на населението и интегрирането на отдел-
ните функционални елементи на системата е 
въвеждането и прилагането на механизмите 
на Националната здравна карта за планиране 
на териториалното разпределение на спешните 
структури. 
Картата на системата за спешна медицинска 
помощ трябва да регламентира необходимата 
архитектура на системата, в т.ч. местоположе-
ние на мобилните и стационарни структури, 
която е в състояние да осигури равнопоставен 
достъп на гражданите до спешна медицинска 
помощ при обективни критерии за време на 
достигане и ниво на обслужване на спешните 
случаи.
Това предполага цялостно преструктури-
ране на центровете за спешна медицинска 
помощ чрез преразпределение на районите 
на обслужване на мобилните екипи и из-
граждане на мрежа от филиали, разполагащи 
с възможности за оказване на определено 
ниво на спешна медицинска помощ на мяс-
то. Системата от точки за местоположение 
на спешните екипи следва да се планира на 
територията на страната без оглед на адми-
нистративното деление и при максимално 
покриване на населените места с райони на 
обслужване от минимум два мобилни екипа.
В болничната част на системата да бъдат 
планирани лечебните заведения, отговорни за 
осигуряването на безотказен прием на спеш-
ни пациенти, в т.ч. специализирани спешни 
центрове (травма центрове; кардиоцентрове, 
мозъчно-съдови „stroke“ центрове, центрове за 
лечение на термична травма; токсикологични 
центрове и др.) на областно, регионално и 
национално ниво. 
Следва да бъдат регламентирани изисква-
нията и задълженията на лечебните заведения 
да поддържат определен капацитет от квали-
фициран медицински персонал, технологично 
оборудване, леглови фонд и организационни 
и комуникационни средства за осигуряване 
на непрекъснат прием, диагностика и лечение 
на пациенти със спешни състояния.
На базата на възможностите за осигуря-
ване на комплексна и високоспециализирана 
спешна медицинска помощ следва бъдат оп-
ределени нива на компетентност на спешните 
болнични структури и райони на обслужване.
Създадената мрежа от извънболнични и 
болнични спешни структури следва да функ-
ционира на базата на строго регламентирани 
изисквания за път на спешния пациент в 
рамките на системата за спешна медицинска 
помощ. От критично важно значение е да се 
определи ясно обхватът на „пакета спешна 
помощ“ и условията за неговото предоставяне. 
Всички структури на системата за спешна 
помощ, включени в Националната здравна 
карта, трябва да бъдат подкрепени с ин-
вестиции в инфраструктурата, осигуряващи 
високо ниво на технологично оборудване 
на всяко място за обслужване на спешните 
пациенти – мобилно оборудване за работа на 
терен, санитарни превозни средства, филиали 
за спешна медицинска помощ и спешни бол-
нични структури. 
В тази връзка от изключително важно 
значение е да бъдат осигурени възможности 
за специализиран санитарен транспорт за 
труднодостъпни региони (въздушен, воден, 
високопланински верижен и др.).
Развитието на възможностите за телеме-
дицина и комуникационно-информационното 
осигуряване на дейностите също следва да 
бъдат обект на приоритетно планиране, в т.ч. 
осигуряване на информационна свързаност 
между информационните системи на ЦСМП 
и Националната система за спешни повик-
вания тел. 112.
За осигуряване на ефективна организация, 
координация и управление на интегрирана-
та система за спешна медицинска помощ е 
необходимо изграждане на национален ко-
ординационен център, който да осъществява