Държавен вестник, бр. 82, 2012 г., стр. 51

БРОЙ  82	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  51  
административните актове (чл. 146, т. 5 от 
Административнопроцесуалния кодекс (АПК). 
Само при ясно регламентирана цел на закона 
съдът може да установи нейното спазване или 
превратното упражняване на власт от компе­
тентния административен орган – Комисията 
по чл. 5, ал. 1 ЗОПДНПИ. Целта на закона 
е отправна точка и за преценката спазен ли 
е принципът за съразмерност по чл. 6 АПК, 
който е неразривно свързан с преследваната 
цел. Следователно не се касае само до търпима 
непрецизна правна редакция на част от цел­
та на закона, а до съществено важен въпрос 
за логическото тълкуване на целия оспорен 
закон и за практическото му прилагане при 
осъществяването на съдебния контрол за 
законосъобразност върху административните 
актове по този закон, издавани от Комисията 
по чл. 5, ал. 1 от закона в административната 
фаза на производството по установяване на 
незаконно придобито имущество. По тези 
съображения съдът заключава, че оспорената 
разпоредба на чл. 3, ал. 1 ЗОПДНПИ в частта 
„и да се възстанови чувството за справедливост 
у гражданите“ е противоконституционна, тъй 
като противоречи на преамбюла и на чл. 4, 
ал. 1 от Основния закон. 
3. Относно чл. 24 ЗОПДНПИ и свързаните 
с него чл. 2 ЗОПДНПИ в частта „или админи­
стративно-наказателното“ и чл. 23 ЗОПДНПИ 
в частта „или за административно нарушение 
по чл. 24, ал. 1“.
Доводът, че чл. 24 ЗОПДНПИ е приет 
в нарушение на законодателния процес, 
по-конкретно – на правилото за двете гла­
сувания по чл. 88, ал. 1 от Конституцията, 
е неоснователен. Оспорената разпоредба 
предвижда, че влезлият в сила акт за адми­
нистративно нарушение, което по естеството 
си може да създаде облага на стойност над 
150 000 лв. към момента на придобиването 
є и облагата не може да бъде отнета по друг 
ред, също съставлява основание за започва­
не на предварителна проверка от органите 
по чл. 13, ал. 1 ЗОПДНПИ. Норма с такова 
съдържание наистина не е била включена в 
законопроекта при първото му гласуване от 
Народното събрание, но по предложение на 
водещата комисия е добавена преди второто 
гласуване. Допълнената разпоредба изцяло 
следва духа, идеите и целта на закона, в част­
ност – принципното разбиране, че само акт, 
постановен или контролиран от независим 
орган, намиращ се не само извън системата 
на органите по ЗОПДНПИ, но и на изпъл­
нителната власт като цяло, може да бъде 
основание за започване на предварителната 
проверка, която задължително предхожда 
образуването на производството за отнемане 
в полза на държавата на незаконно придо­
бито имущество. В случая това разбиране е 
съобразено, защото поначало наказателните 
постановления за административни нарушения 
подлежат на съдебно обжалване, т.е. намират 
се под контрола на съда. Направеното преди 
второто гласуване допълнение е допустим 
елемент на парламентарната процедура, която 
трябва да се развие след приемането на зако­
нопроекта на първо четене. Второто четене 
е предназначено да подобри качеството на 
окончателния законодателен акт на базата на 
предложения на народните представители за 
изменения и допълнения в приетия по принцип 
законопроект. В този смисъл е и досегашната 
практика на Конституционния съд (Решение 
№ 8 от 2010 г. по к.д. № 2 от 2010 г., Решение 
№ 1 от 2011 г. по к.д. № 22 от 2010 г. и др.).
Член 24 ЗОПДНПИ, за разлика от по­
сочване на престъпленията в чл. 22, ал. 1 
ЗОПДНПИ, не изброява административ­
ните нарушения по конкретни разпоредби 
на всички закони предвид техния огромен 
брой. Следва да се отбележи, че с разви­
тието на свободната пазарна икономика са 
регламентирани нови административни нару­
шения, които могат да създават облага над 
150 000 лв. към момента на придобиването. 
Примери за такива тежки административни 
нарушения са някои митнически, данъчни, 
банкови, екологични и валутни нарушения; 
нарушения на административен акт, уреждащ 
бюджетната, финансово-стопанската и отчет­
ната дейност, хазартната дейност и мерките 
срещу изпирането на пари и финансирането 
на тероризма, както и за нарушения по изчер­
пателно изброените закони в чл. 34, ал. 1 и 2 
от Закона за административните нарушения и 
наказания (Закон за публичното предлагане 
на ценни книжа, Закон за пазарите на финан­
сови инструменти, Закон за дружествата със 
специална инвестиционна цел, Закон срещу 
пазарните злоупотреби с финансови инстру­
менти, Закон за дейността на колективните 
инвестиционни схеми, Закон за държавната 
финансова инспекция, Закон за енергетиката, 
Закон за енергията от възобновяеми източници 
и др.). За тези административни нарушения 
именно поради тежестта им са предвидени 
значително по-дълги срокове за съставяне 
на акт за установяване на нарушението и за 
образуване на административнонаказателно 
производство. Горното потвърждава извода, че 
е невъзможно да се изброят видовете админи­
стративни нарушения, които попадат в кръга 
на очертаните в чл. 24, ал. 1 ЗОПДНПИ, но те 
са определяеми съобразно предвидените общи 
законови условия – стойност на придобитата 
от административното нарушение облага над 
150 000 лв. към момента на придобиването 
є и невъзможност облагата да може да бъде 
отнета по друг ред. Сериозна гаранция за не­
допускане на произвол е законоустановеност­
та на процедурата с ясни правила, съгласно 
които уведомлението на директора на съот­