Държавен вестник, бр. 20, 2018 г., стр. 76

СТР.  76	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  20
честотата (44 %). Основните причини за смърт 
са: заболявания на кръвоносната система, зло­
качествени новообразувания, външни причини 
за нараняване и отравяне и заболявания на 
дихателната система.
Националната програма за развитие (НПР) 
2020 и Националната здравна стратегия (НЗС) 
2020 са двата основни политически документа, 
които организират обществените усилия за 
по-добро здраве и растеж в България. НПР 
2020 признава, че най-ценният капитал на 
една страна са хората с техните знания, уме­
ния, способности, здравеопазване и култура. 
Политиките на правителството се съсредо­
точваат върху образованието, включително 
прилагане на стратегии за учене през целия 
живот, както и подобряване на качеството на 
работната сила. Обединяването на принципи 
и дейности за общественото здраве в цялото 
общество и участието на други сектори (Здраве 
във всички политики) е ключова предпоставка 
за подобряване на здравето на населението 
и гражданите.
България е постигнала значителен напредък 
в здравето на населението, по-специално от 
1990 г. насам. Въпреки очевидното подобрява­
не на цялостното здравословно състояние на 
страната обаче все още има предизвикател­
ства в много области, свързани със заразни 
и незаразни болести. Докато смъртността 
при всички възрасти и преждевременната 
смъртност намаляват, променливите нива на 
смъртност от рак и заболявания на храно­
смилателната система обикновено се увели­
чават. Последните тенденции показват модел 
на общо увеличение на разпространението 
на ХИВ инфекцията в България, въпреки 
че все още е много по-ниско от средното 
за Европейския регион на СЗО. За да може 
България да постигне здравословно състоя­
ние, подобно на най-добрите в региона, тя 
ще трябва да приеме многосекторен подход, 
който да засилва сътрудничеството между 
основните заинтересовани страни в граждан­
ското общество и правителството. Страната 
е демонстрирала истинска ангажираност за 
подобряване на здравето на населението и 
е привела в съответствие наскоро приетата 
Национална здравна стратегия 2020 с Евро­
пейската рамка на политиката за здравето 
2020. Тази ангажираност има потенциала за 
подобряване на здравния профил на страната 
през следващите години.
1.2. Приоритети за сътрудничеството
1.2.1. Програма „Здраве 2020“ и „Дневен 
ред 2030“ в България
През 2015 г. Парламентът в България прие 
Националната здравна стратегия (НЗС) за 
периода 2020 г. НЗС е насочена към трите 
приоритетни области на действие и е в съ­
ответствие със Здраве 2020: 1) Създаване на 
условия за здраве за всички през целия живот; 
2) Развитие и управление на справедлива, ус­
тойчива и ефективна здравна система, ориен­
тирана към качество и резултати; 3) Укрепване 
капацитета на общественото здравеопазване.
България е насърчена да предприеме ини­
циатива с подкрепата на службите на ООН, 
за да интегрира и Дневния ред за устойчиво 
развитие в националния процес на планиране. 
Дейностите в тази насока са започнали и ще се 
изпълняват на няколко етапа, като се започне 
със: приоритизиране на целите за устойчиво 
развитие; локализиране на целите и избор на 
местни показатели, както и разработване на 
план за изпълнение на целите за устойчиво 
развитие. Офисът на СЗО в страната ще пре­
доставя подкрепа за изпълнението на Цел 3 и 
ще участва изцяло в работата на всички други 
свързани области, особено Цел 4: Качество 
на образованието, Цел 8: Достоен труд и ико­
номически растеж, и Цел 10: Намаляване на 
неравнопоставеността. 
Напредъкът в изпълнението на НЗС е от­
белязан най-вече от развитието на здравната 
система, включително, но без да се ограничава 
до подобряване на достъпа за хора с увреждания 
и хора на възраст над 65 години до социално 
приобщаване и здравеопазване; подкрепа на 
спешните отделения в окръжните многопро­
филни болници, за да се развие капацитетът 
за спешна медицинска помощ; подобряване 
на професионалния капацитет на лекарите в 
обучението и специализацията; повишаване 
на ефективността и ефикасността на публич­
ната администрация и съдебната система и 
предоставяне на качествени административни 
услуги, включително модернизация на инсти­
туциите в областта на социалното приобща­
ване, здравеопазването, равни възможности 
и недискриминация и условия на труд.
Министерството на здравеопазването и 
СЗО организираха среща на заинтересова­
ните страни от различни сектори през юни 
2017 г. По време на срещата бяха обхванати 
тези аспекти: локализиране на целите за ус­
тойчиво развитие в България с акцент върху 
„Здраве 2020“ като средство за прилагане 
на национално ниво на новия Дневен ред 
2030 за устойчиво развитие; обединяване на 
програмата в национални, поднационални и 
местни планове за развитие и впоследствие в 
бюджетни разпределения, както и включване 
на целите за устойчиво развитие в програмите 
на правителството до 2020 г. и съответните 
секторни стратегии, планове и програми.
Междинният преглед на Националната 
здравна стратегия 2020 г. и нейният План за 
действие се препоръчват като възможност 
за: преглед на постигнатото и къде се нами­
ра страната. Анализите трябва да обхващат 
показателите на „Здраве 2020“ и целите и 
задачите на целите за устойчиво развитие. В 
допълнение тя ще даде възможност за оценка