Държавен вестник, бр. 51, 2010 г., стр. 58

СТР.  58	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  51
3. количеството мляко се измерва чрез 
тегловни (грамове) или обемни (милилитри) 
мерни единици; превръщането на милилитри­
те в грамове се извършва чрез умножаване с 
1,032 (конвергиращ фактор), съответстващ на 
нормалната плътност на овчето мляко, и 1,028 
конвергиращ фактор, съответстващ на нормал­
ната плътност на козето мляко;
4. първият контролен ден за стадото овце е 
между 4-тия и 15-ия ден след започването на 
доенето, а за отделните животни – не по-късно 
от 52 дни след отбиването;
5. първият контролен ден за козите без 
бозаен период е до 10 дни след окозването, а 
при наличие на бозаен период – след 40 дни 
от окозването;
6. допустимият интервал между две последо­
вателни контроли за определяне на показателя 
млечност е 70 дни при овцете и до 75 дни при 
козите; при наличие на карантина, изолация или 
възбрана в района, наложени от органите на 
Националната ветеринарномедицинска служба, 
допустимият интервал е до 100 дни при козите;
7. минималният брой на контролите за оп­
ределяне на показателя млечност и методът 
за изчисляване на млечността се определя за 
всяка порода овце и кози, съобразен с развъд­
ната програма, чрез определяне на стандартна 
продължителност на бозайния и дойния период, 
които да са близки до средната продължител­
ност на бозаене и доене за дадената порода.
(3) Развъдните организации могат да решат 
при контролирането на млечността да бъдат 
включени и качествените показатели на мля­
кото, което трябва да е отразено в развъдните 
им програми.
Контролът на качествените показатели на 
млякото, както и анализирането и изчислява­
нето на резултатите от контрола се извършват 
в съответствие с методите, посочени в номен­
клатурата на ICAR.
(4) Развъдните организации определят вида 
на уредите за измерване на количествените и 
качествените показатели на млякото и пери­
одично, но не по-рядко от един път на 4 ме­
сеца ги сверяват за точност със стандартите, 
одобрени от ICAR.
(5) Развъдните организации не са длъжни да 
контролират показателя млечност по отношение 
на животните от вълнодайните и месодайните 
породи.
Чл. 6. (1) Месодайността се определя в раз­
въдните ферми, стопанства и кланици.
(2) При определянето на показателя месо­
дайност се контролират:
1. развитието на мускулатурата;
2. степента на угоеност;
3. среднодневният прираст;
4. усвояването на фуражите;
5. кланичният анализ.
(3) Развъдните организации определят начи­
ните за контролиране на показателите по ал. 2 
съобразно изискванията на ICAR.
(4) Развъдните организации не са длъжни 
да контролират показателя месодайност по 
отношение на животните от вълнодайните и 
млечните породи.
Чл. 7. (1) При определяне на показателя 
вълнодайност се контролират:
1. количеството на непрана вълна при 
мъжките разплодни животни на 6 месеца и на 
18 месеца и при женските разплодни животни 
на 18 месеца;
2. дължината на вълната на 18 месеца;
3. количеството на прана вълна на 18 месеца 
(лабораторно);
4. нежността на вълната на 18 месеца око­
мерно, а при кочлетата и лабораторно (дебелина 
в микрони).
(2) Развъдните организации не са длъжни 
да контролират показателя вълнодайност по 
отношение на животните от млечните и месо­
дайните породи.
Чл. 8. (1) Развъдната организация упълномо­
щава специалисти със средно образование – спе­
циалност „Животновъдство“, или специалисти-
зооинженери за контрол на показателите по 
чл. 4, 5, 6 и 7. Кланичният анализ се извършва 
от класификатори на кланични трупове.
(2) Получените данни за показателите по 
чл. 4, 5, 6 и 7 се изпращат в развъдните ор­
ганизации от лицата по ал. 1 за обобщаване 
и анализ.
Раздел ІІІ
Определяне на развъдната стойност
Чл. 9. (1) Развъдната стойност на животните 
за разплод се определя от специалисти-зоо­
инженери.
(2) Лицата по ал. 1 определят развъдната 
стойност на всички контролирани животни за 
разплод от дадена порода в съответствие с раз­
въдната програма на развъдната организация.
(3) Развъдната стойност на животното се 
определя въз основа на установените показа­
тели за собствената продуктивност и/или за 
продуктивността на неговите родственици.
(4) При определяне на развъдната стойност 
на животните по отделните показатели се из­
ползват статистически методи, приети от ICAR.
(5) Развъдните стойности по отделните 
признаци участват в селекционни индекси в 
съответствие с развъдната програма на раз­
въдната организация.
Чл. 10. Развъдните организации ежегодно 
публикуват данните за развъдната стойност 
на животните с описание на използваните ме­
тоди за оценка в издаваните от тях каталози 
и бюлетини.