Държавен вестник, бр. 72, 2015 г., стр. 49

БРОЙ  72	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  49  
3.3.1.5.8.1.4. данни от анамнеза и статус; 
3.3.1.5.8.1.5. резултати от извършените кли­
нико-лабораторни, инструментални и други 
изследвания; 
3.3.1.5.8.1.6. резултати от КДП и КПООР; 
3.3.1.5.8.1.7. оценка на оперативния риск с 
описание на проблемите, покачващи риска, и 
необходимите профилактични мерки; 
3.3.1.5.8.1.8. оценка на операбилността; 
3.3.1.5.8.1.9. препоръки за предстоящата опе­
рация – обем, интраоперативна диагностика; 
3.3.1.5.8.1.10. при онкологични заболявания 
се определя предоперативен стадий на болест­
та, оценка на операбилността, хистологична 
диагноза. 
3.3.1.5.8.2. Предоперативната епикриза се 
попълва и оформя писмено: 
3.3.1.5.8.2.1. при планови операции, след об­
съждане на лекарски колегиум – от лекуващия 
лекар. 
3.3.1.5.8.2.2. при спешни операции – от лека­
ря-оператор. 
3.3.1.5.9. Операция 
3.3.1.5.9.1. Оперативна програма 
3.3.1.5.9.1.1. В нея са включени всички пациенти 
с потвърдени показания за хирургична намеса, 
които предстои да бъдат оперирани. 
3.3.1.5.9.1.2. Оперативната програма може 
да бъде дневна или седмична. Тя подлежи на 
корекция при възникнали спешни операции, 
включвани в дневната програма с приоритет, 
или при други обективни обстоятелства. 
3.3.1.5.9.1.3. Оперативната програма се съставя 
от началника на отделението или клиниката на 
базата на доклади от лекуващите лекари след 
предоперативно обсъждане на лекарски колеги­
ум. При спешни операции лекар-операторът се 
определя от началника на клиниката/отделението 
или от дежурния лекар. 
3.3.1.5.9.1.4. На предоперативен, интраоперати­
вен и следоперативен контрол и наблюдение от 
хирургичния и анестезиологичния екип подлежат: 
3.3.1.5.9.1.4.1. Всички болни, подложени на 
оперативна намеса в операционната зала. 
3.3.1.5.9.1.4.2. Всички болни, подложени на 
оперативна намеса в амбулаторни условия, т. нар. 
амбулаторни операции, при които се извършва 
анестезия. 
3.3.1.5.9.2. Избор на метод на обезболяване 
3.3.1.5.9.2.1. Местно обезболяване – извършва 
се от хирурга оператор при наблюдение на общо 
състояние от анестезиологичен екип, ако това 
е необходимо. Задължително се изследва поно­
симостта на пациента към местния анестетик 
чрез предварително тестване. 
3.3.1.5.9.2.2. Другите видове анестезия се 
провеждат от анестезиологичен екип съгласно 
действащия медицински стандарт по анестезия 
и интензивно лечение. 
3.3.1.5.9.2.3. Изборът на анестезия се извършва 
от анестезиологичния екип и е съобразен с вида 
и обема на оперативната дейност, предполага­
емата кръвозагуба, общото състояние на паци­
ента, оперативната диагноза и придружаващите 
заболявания, спешното състояние, оценката на 
общия и оперативния риск, условията за работа. 
Когато е удачно се взимат под внимание и изис­
кванията на пациента, тъй като има болни, които 
отказват определен вид анестезия (спинална или 
епидурална анестезия или обща). Окончателното 
решение се взима от анестезиолога съобразно 
стандарта по анестезиология.
3.3.1.5.9.3. Избор на операция 
3.3.1.5.9.3.1. При избор на операция се спазват 
следните принципи: 
3.3.1.5.9.3.1.1. теоретично и практическо вла­
деене на оперативните техники, както и вла­
деене на диагностични техники, позволяващи 
интраоперативно доуточняване на диагнозата за 
дефинитивно вземане на решения относно вида 
и обема на хирургическата намеса; 
3.3.1.5.9.3.1.2. да не се увреди болният; 
3.3.1.5.9.3.1.3. да се реши болестният проблем; 
3.3.1.5.9.3.1.4. да се отстрани болестта или да 
се облекчи състоянието; 
3.3.1.5.9.3.1.5. да има условия за интраопера­
тивно доуточняване на диагнозата; 
3.3.1.5.9.3.1.6. да съществуват условия за спра­
вяне с възможните хирургични усложнения. 
3.3.1.5.9.3.2. При избор на операция в рам­
ките на еднодневната хирургия се спазват из­
искванията за обема и вида на хирургичната 
интервенция. 
3.3.1.5.9.3.3. При естетични операции информи­
раното съгласие има своите особености, описани 
в правилата за добра практика на БАПРЕХ, в 
които се описват алтернативните методи, кон­
кретната оперативна намеса и нейните цели, 
възможните усложнения и фактът, че не може 
да се гарантира удовлетвореност от резултата.
3.3.1.5.9.3.4. При спешни състояния се спазват 
следните степенувани принципи: 
3.3.1.5.9.3.4.1. вземане на решение за предпри­
емане на животоспасяваща операция; 
3.3.1.5.9.3.4.2. включване в екипа на консултант; 
3.3.1.5.9.3.4.3. при невъзможност за постига­
не на своевременен и очакван диагностичен и 
терапевтичен ефект болният се транспортира 
незабавно в хирургична структура с по-големи 
диагностични и терапевтични възможности; 
3.3.1.5.9.3.4.4. предимство е наличието на 
условия, структура и ресурси за извършване на 
спешна интраоперативна консултация (гефрир) 
съгласно изискванията на медицински стандарт 
по „Клинична патология“ в срок до половин час; 
това изискване е задължително за хирургични 
звена, извършващи планови операции на онко­
логично болни. 
3.3.1.5.9.3.5. Оперативен протокол 
3.3.1.5.9.3.5.1. Оперативният протокол е не­
изменнна част от „История на заболяването“. 
3.3.1.5.9.3.5.2. Оперативният протокол включ­
ва: 
3.3.1.5.9.3.5.2.1. титулна част; 
3.3.1.5.9.3.5.2.2. описание на оперативния 
достъп; 
3.3.1.5.9.3.5.2.3. установената оперативна на­
ходка; 
3.3.1.5.9.3.5.2.4. извършените интраоперативни 
диагностични процедури и изследвания, получе­
ните резултати от тях, намерените усложнения 
и взетите спрямо тях мерки;