Държавен вестник, бр. 69, 2010 г., стр. 55

БРОЙ  69	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  55  
Таблица 9. Някои видове микроорганизми, 
причиняващи пренасяни с водата ВБИ.
Грам-отрицателни бактерии:
Pseudomonas aeruginosa
Aeromonas hydrophila
Burkholderia cepacia
Stenotrophomonas maltophilia
Serratia marcescens
Flavobacterium meningosepticum
Acinetobacter calcoaceticus
Legionella pneumophila и други
Микобактерии:
Mycobacterium xenopi
Mycobacterium chelonae
Mycobacterium avium-intracellularae
3.3.2. Водопроводните системи за топла 
вода са резервоар на Legionella spp. и други 
условнопатогенни причинители. Душовите 
системи, чешмяните аератори и климатичните 
инсталации улесняват разпространението на 
легионелния аерозол и повишават риска от 
развитие на ВБИ при имунокомпрометирани 
пациенти. 
3.3.3. Ваните се използват както за хигиенни, 
така и за специфични нужди (при изгаряния, 
рехабилитация в плувен басейн, литотрипсия). 
Основният инфекциозен агент във ваните е 
Pseudomonas aeruginosa, който  може да причини 
фоликулит, външен отит и раневи инфекции. 
Във ваните могат да се предават и други при­
чинители (Legionella, атипични микобактерии, 
ентеробактерии, като Citrobacter freundii и др.). 
3.4. Водата  за специфични медицински 
нужди трябва да отговаря на определени фи­
зични, химични, бактериологични и биологични 
параметри:
а) Пречистена вода – апирогенна вода, из­
ползвана за приготвяне на лекарства
б) Стерилна вода – за инжекционни разтво­
ри, овлажнители (небулайзери), трансуретрална 
резекция на простатата (ТУР) и др.
в) Вода за разреждане при хемодиализа. 
Контаминацията на водата може да предизвика 
инфекция (бактериите минават от диализата 
в кръвта) или фебрилни реакции, дължащи 
се на пирогенни ендотоксини от разрушените 
мембрани на Грам-отрицателните бактерии. 
При хемодиализа водата трябва да отговаря 
на следните изисквания за микробно число:
– по-малко от 200 колонии образуващи еди­
ници (кое)/мл вода, използвана за разреждане
– по-малко от 2000 кое/мл  диализат.
3.5. Хигиенни изисквания към водата, из­
ползвана за обработване и стерилизация на 
медицинските изделия в лечебните заведения:
а) Специфично необходимото за отделните 
етапи на обработка на медицинските изделия 
качество на водата следва да бъде определено 
и контролирано в СОП на лечебното заведение 
или обработващото звено, като:
– водата, използвана за производство на 
гореща наситена пара (като стерилизационна 
среда), следва да съответства на стандарта EN 
285 и да е с качества, еквивалентни най-малко 
на качествата на питейната вода;
– водата, използвана за изплакване на де­
контаминирани медицински изделия, следва да 
е бедна на минерали и свободна от факулта­
тивно патогенни бактерии (напр. Pseudomonas, 
Legionella, атипични Mycobacteriae).
б) Водопроводната мрежа на местата за 
обработка и стерилизация на медицинските 
изделия трябва да е снабдена със съответните 
филтърни устройства и отводнителни кранове 
(за редуциране обема на остатъчната вода и 
неефективната циркулация).
3.6. Микробиологично мониториране. На 
микробиологичен мониторинг в лечебните 
заведения подлежи водата за специфични меди­
цински нужди, включително водата, използвана 
за обработка и стерилизация на медицинските 
изделия в лечебните заведения (най-малко 2 
пъти годишно).
4. Хигиенни изисквания към болничното 
хранене. 
4.1. В болничното хранене трябва да бъдат 
поддържани високи стандарти поради по-ви­
соката възприемчивост на пациентите към 
инфекции. Лечебните заведения са длъжни да 
спазват изискванията на Закона за храните, 
нормативните актове по неговото прилагане, 
както и да прилагат система за анализ на опас­
ностите и критични контролни точки.
4.2. Най-честите причинители на хранителни 
интоксикации/инфекции в болничните заведе­
ния са посочени в табл. 10. 
Таблица 10. Микроорганизми, причиняващи 
хранителни интоксикации/инфекции 
Бактерии
Salmonella sp
Staphylococcus aureus
Clostridium perfringers
Clostridium botulinum 
Bacillus cereus и др.
Campylobacter jejuni
Yersinia enterocolitica
Vibrio parahaemolyticus
Vibrio cholerae
Aeromonas hydrophila
Streptococcus sp.
Listeria monocytogenes
Escherichia coli
Аеробни спорообразуващи
Bacilli
Вируси
Rotavirus
Caliciviruses
Паразити
Giardia lamblia
Entamoeba histolytica    
4.3.За повишаване на риска от хранителни 
инфекции допринасят:
а) съхранението на стайна температура;
б) неадекватното охлаждане;
в) повторното притопляне;
г) недостатъчно термично обработената 
храна; 
д) контаминацията на храната.