Държавен вестник, бр. 16, 2003 г., стр. 61

Б Р О Й  16
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  61
на артериалното налягане се извършва по прави-
лата на добрата клинична практика и се оценява
съобразно класификациите на СЗО;
необходими изследвания—серумен натрий и
калий, кръвна захар, креатинин, общ холестерол,
HDL холестерол и триглицериди—един път годиш-
но, очни дъна—при диспансеризирането и след това
веднъж на 2—3 години; ЕКГ—един път годишно;
необходими консултации—кардиолог (при нали-
чие на значим сърдечно-съдов риск), офталмолог;
диспансерно наблюдение—провежда се от об-
щопрактикуващия лекар.
1.2. Пациенти със средностепенна в 3-и стадий
и тежка артериална хипертония
периодичност и продължителност на наблюде-
нието—веднъж на 6 месеца, но при наличие на
индикации и по-често;
клиничен преглед—общ клиничен статус с на-
соченост към сърдечно-съдовата система;
необходими изследвания—натрий, хлор, калий,
кръвна захар, креатинин, общ холестерол, HDL
холестерол и триглицериди, очни дъна—веднъж
на една година; ЕКГ—веднъж на 6 месеца, но при
болни след миокарден инфаркт по преценка на
кардиолога;
необходими консултации—с офталмолог;
диспансерно наблюдение—от кардиолог.
2. Ревматични, неревматични пороци (болес-
ти на съединителната тъкан) и вродени сърдечни
малформации
2.1. Първа група пациенти с нискостепенни (хе-
модинамично незначими) лезии и лезии без услож-
нения се диспансеризират и наблюдават от общо-
практикуващия лекар.
периодичност и продължителност на наблюде-
нието—един път годишно; наблюдението е до края
на живота;
клиничнен преглед—общ клиничен статус с
насоченост към сърдечно-съдовата система (раз-
мери на сърце, камерна функция, белези за сър-
дечна недостатъчност, функционален клас, ритъм-
но-проводна патология);
необходими изследвания—ЕКГ—един път го-
дишно;
необходими консултации—кардиолог при нас-
тъпване на усложнение от страна на сърдечно-съ-
довата система;
диспансерно наблюдение—от общопрактикува-
щия лекар.
2.2. Втора група пациенти—хемодинамично
значими лезии или лезии, придружени от услож-
нения, които не подлежат на интервенционално
или хирургическо лечение
периодичност и продължителност на наблюде-
нието—на 6 месеца; наблюдението е до края на
живота;
клиничнен преглед—общ клиничен статус с
насоченост към сърдечно-съдовата система (раз-
мери на сърце, камерна функция, белези за сър-
дечна недостатъчност, функционален клас, ритъм-
но-проводна патология);
необходими изследвания—ЕКГ на 6 месеца или
при необходимост по-често; ЕхоКГ—веднъж го-
дишно;
антикоагулантно лечение—при наличие на
индикации с провеждане на контрол върху АПТТ
или ИНР (протромбиново време), фибриноген;
диспансерно наблюдение—от кардиолог.
3. Исхемична болест на сърцето
3.1. ИБС—състояние след остър коронарен син-
дром със СТ-сегмент елевация (миокарден ин-
фаркт)—оформят се следните групи за наблюде-
ние и лечение:
Първа група—болни с нисък риск (добра лево-
камерна функция, липса на ритъмна патология, на
индуцируема или спонтанна миокардна исхемия и
стенокардия):
периодичност и продължителност на наблюде-
нието—прегледите се осъществяват веднъж на 3
месеца до края на първата година от началото на
заболяването, а след това—веднъж на 6 месеца;
клиничен преглед—общ клиничен статус, сър-
дечно-съдов статус, артериално налягане;
необходими изследвания—хемоглобин, хематок-
рит, кръвна захар—веднъж на 6 месеца; общ холес-
терол, триглицериди, ниво на нископлътния холес-
терол—веднъж годишно, ЕКГ—веднъж на 6 месеца.
Втора група—болни с умерено повишен риск
(лека до умерена миокардна исхемия, стенокар-
дия с функционален клас I и II без индикации за
реваскуларизационни процедури, добра левокамер-
на функция):
периодичност и продължителност на наблюде-
нието—прегледите се осъществяват всеки месец
след началото на заболяването до края на шестия
месец, след което се извършват веднъж на 3 месеца
до края на първата година; в зависимост от еволю-
цията на заболяването по-нататък клиничните прег-
леди се осъществяват веднъж на 3 месеца;
клиничен преглед—общ клиничен статус, сър-
дечно-съдов статус, артериално налягане;
необходими изследвания—хемоглобин, хема-
токрит, кръвна захар, ЕКГ—веднъж на 6 месеца;
общ холестерол, триглицериди, определяне ниво-
то на нископлътен холестерол—веднъж годишно;
необходими консултации—в лечебни заведения
с възможности за извършване на интервенционал-
на реваскуларизация или кардиохирургия.
Трета група—болни с висок риск (високосте-
пенна миокардна исхемия, понижена левокамер-
на функция, слединфарктна стенокардия), но без
възможност за провеждане на интервенционално
или хирургическо лечение:
периодичност и продължителност на наблюде-
нието—прегледите се извършват веднъж на 3 ме-
сеца след диспансеризацията;
клиничен преглед—общ клиничен статус, сър-
дечно-съдов статус, артериално налягане;
необходими изследвания—хемоглобин, хема-
токрит, кръвна захар, ЕКГ—веднъж на 6 месеца;
общ холестерол, триглицериди, определяне ниво-
то на нископлътен холестерол—веднъж годишно;
диспансерно наблюдение и при трите групи—
от кардиолог.
3.2. ИБС—състояние след остър коронарен син-
дром без СТ-сегмент елевация—нестабилна сте-
нокардия или миокарден инфаркт (диагностично
уточнена в болница):
Първа група—пациенти с нисък риск:
периодичност и продължителност на наблюде-
нието—всеки месец през първите 6 месеца, а след
това на 6 месеца;