Държавен вестник, бр. 13, 2012 г., стр. 72

СТР.  72	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  13
степента на удовлетворяване на конструктивните 
изисквания на наредбата трябва да се използват 
коефициентът на реагиране R = 0,67 или по-
точни изчислителни методи за прогнозиране 
на поведението на строежите при сеизмични 
въздействия.
(2) На Картата за сеизмично райониране 
на Република България за период 1000 години 
(приложение № 5) и в Списъка на населените 
места със стойности на сеизмичния коефици-
ент към Картата за сеизмично райониране на 
Република България (приложение № 6) стой-
ностите на Кс са означени с арабски цифри до 
стойността на съответната сеизмична степен, 
отбелязана с римски цифри. За строителни 
площадки, за които има или се предвижда 
микросеизмично райониране, стойностите на 
Кс се приемат по данните от микросеизмич-
ното райониране.
(3) Динамичният коефициент βi(Ti) се опре-
деля по формули (3), (4) и (5) или от графиките 
на фиг. 1 в зависимост от собствения период 
Ti на трептения на конструкцията и групите 
почви съгласно табл. 1, както следва:
1. за групи почви А:
8,0  ≤ 
i =
iT
9,0
≤ 2,5  
	
(3);
2. за група почви В и С:
8,0  ≤ 
i =
iT
2,1 ≤ 2,5  
 	
(4);
3. за групи почви D:
1,0 ≤ 
i = 
iT
6,1  ≤ 2,5  
 	
(5).
(4) При разнородна земна основа динамични-
ят коефициент βi се определя като среднотежест-
на стойност на коефициентите βi за почвените 
пластове под фундамента, залягащи до дълбочина 
30 m. За различни групи почви стойностите на 
Vs се отчитат от геоложкия доклад.
(5) При фундиране върху пилоти дина-
мичният коефициент βi се приема като сред-
нотежестна стойност на коефициентите βi за 
носимоспособните почвени пластове, в които 
навлизат пилотите. При фундиране с пилоти с 
диаметър, по-голям или равен на 400 mm, и с 
дължина, по-голяма от 20 m, с които се поема 
повече от 50 % от вертикалното натоварване 
при нисък ростверк, коефициентът βi за почве-
ните пластове, в които навлизат пилотите от 
групи С, D и Е, се определя, като съответната 
група на почвения пласт се завишава с една 
стъпка към предходната група.
(6) При почви, като неуплътнени насипи, 
течнопластични глини, рохки пясъци, тини, 
органични почви и др., непосочени в табл. 
1, не се разрешава директно фундиране на 
сградите и съоръженията, ако не са изпълнени 
допълнителни мерки.
(7) Плътността на песъчливите почви (с 
изключение на праховите пясъци) се опреде-
ля главно чрез пенетрация. Плътността на 
праховите пясъци и якостните показатели на 
течнопластичните глини, тините, органич-
ните и други слаби почви се определят чрез 
статични пенетрации и крилчатки (кръсто-
образни сонди) или с динамична пенетрация 
с наконечник с форма на чаша.
Фиг. 1.
(8) Когато няма информация за консистен-
цията на свързаните почви или за плътността 
на песъчливите почви, се допуска използването 
на данни от утвърдени регионални инженер-
но-геоложки карти.
(9) За строителни площадки, за които е 
извършено микросеизмично райониране, 
динамичният коефициент βi(Ti) се приема по 
данните на микросеизмичното райониране.
(10) При изчисляване на хидротехнически 
съоръжения зависимостта 
( )
i
i T
β
 се определя 
съгласно чл. 152.
(11) Коефициентът на разпределение на 
изчислителното сеизмично натоварване ηik 
се определя по формулата:
ηik = Хikαi	
(6),
където Хik е ордината с номер k (k – степен 
на свобода) от i-тия модален вектор.
Коефициентът за участие αi на форма i се 
определя по следния начин:
*
j
ij
j
i
i
m X
M


,
където:
*
ij
X  е компонентата, принадлежаща на 
модален вектор i, насочена по направление 
на сеизмичното въздействие;
Mi – модалната маса за форма i се определя 
по следния начин:
2
i
k
ik
k
M
m X

,
където:
mk е масата, която се движи по направление 
на степен на свобода с номер k;
Mi за форма i е масата на идеализиран 
модел с една степен на свобода, съответстващ 
на форма i, който е получен след прилагане 
на модалната трансформация и разпадане на