Държавен вестник, бр. 23, 2022 г., стр. 152

СТР.  152	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  23
се провежда в институции, които често са 
на голямо разстояние от дома на пациента. 
Способността на системата за психиатрич-
на помощ да предоставя психо-социална 
рехабилитация е далеч от необходимата, за 
да отговори на идентифицираните потреб-
ности. Освен това липсва приемственост в 
грижите и координация между различните 
специалисти, ангажирани с пациенти, които 
страдат от тежки психични разстройства. В 
новоприетата Стратегия за психично здраве 
(Решение № 388 на Министерския съвет от 
23.04.2021 г.) се предвиждат редица мерки 
за преодоляване на тези предизвикателства. 
СЗО може да предостави техническа помощ 
за: разработване на здравно-психиатрични 
услуги в общностите; осигуряване на взаимо­
свързаност и координация с други структури 
за здравно-психиатрични услуги; подобряване 
на координацията между други здравни и со-
циални програми; превенция на психичните 
разстройства чрез програми за намаляване на 
стреса в ежедневието и на работното място; 
разработване на кампании и действия срещу 
стигматизацията на обществото, както и насър-
чаване на интеграцията на лицата, страдащи 
от психични разстройства. Също така СЗО 
може да предостави препоръки и практическа 
подкрепа за развитието на човешките ресурси 
и увеличаване на капацитета и мотивацията 
на служителите в системата.
Увеличаване на финансовите възможности 
за здраве
Докато в някои области е постигнат на-
предък, все още има предизвикателства и 
съответно място за подобрение и взаимно 
сътрудничество между България и СЗО. 
Предвид ЦУР усилията следва да се съсре-
доточат върху подобряване на финансовата 
защита, която да се насочи най-вече към хо-
рата, които живеят под линията на бедността. 
Понастоящем правителството заплаща 
здравноосигурителни вноски за определени 
със закон групи от населението, но все пак 
има разходи, които следва да се покриват от 
пациентите. Това са доплащанията за пред-
писани с рецепти лекарствени продукти в 
извънболничната помощ за лица с хронични 
заболявания. Въпреки че лекарствата за тежки 
хронични болести са безплатни на мястото 
на употребата им за хората с осигурително 
покритие от НЗОК, за повече от половината 
от всички финансирани от НЗОК лекарствени 
продукти се дължи процентно доплащане на 
предписаните лекарствени продукти, което 
е 50 % или повече от референтната им цена. 
Няма освобождаване от тези доплащания, 
което е особено проблематично за по-бедните 
домакинства и хората с хронични състояния. 
Няма общ годишен лимит на доплащания-
та. Следва да се има предвид, че за редица 
групи лица здравноосигурителните вноски са 
за сметка на държавния бюджет, което дава 
достъп на тези лица до здравните услуги в 
рамките на пакета дейности на задължи-
телното здравно осигуряване. Категориите 
лица, чиито здравноосигурителни вноски се 
заплащат от държавния бюджет, са законово 
регламентирани, някои от които са: лицата 
до 18-годишна възраст и след навършване 
на тази възраст, ако учат редовно – до за­
вършване на средно образование, но не по-
късно от навършване на 22-годишна възраст; 
пенсионерите от държавното обществено 
осигуряване или от професионален пенсионен 
фонд; лицата, получаващи обезщетение за 
безработица; гражданите, които отговарят на 
условията за получаване на месечни социални 
помощи и целеви помощи за отопление по 
реда на Закона за социално подпомагане, ако 
не са осигурени на друго основание, както 
и ползващите социални или интегрирани 
здравно-социални услуги за резидентна 
грижа и социални услуги за осигуряване на 
подслон, финансирани от държавния бюджет; 
родителите, осиновителите, съпрузите или 
един от родителите на майката или бащата, 
които полагат грижи за лице с увреждане с 
50 и над 50 на сто вид и степен на увреждане 
или с трайно намалена работоспособност с 
определена чужда помощ.
Според доклад на СЗО „Могат ли хората да 
си позволят да заплащат за здравни услуги? 
Нови доказателства за финансовата защита 
в България“ пропуските във финансовата 
защита са следните:
През 2018 г. преките плащания възлизат на 
41 % от текущите плащания за здраве, вторият 
най-висок дял в Европейския съюз (ЕС). 
Като дял от БВП публичните разходи за 
здраве са ниски в сравнение с повечето стра-
ни в ЕС и Западните Балкани. Въпреки че 
през последните години те са се увеличили, 
нарастването им не е толкова бързо, колкото 
при преките плащания. 
Покритието на НЗОК за дентална помощ 
е ограничено, което води до неудовлетворени 
потребности за по-бедните и финасови затруд-
нения за по-богатите домакинства.
Вижда се, че има съществени пропуски 
при всичките три измерения на здравното 
покритие: население, услуги и преки разходи.
За да се подобрят достъпът и финансовата 
защита в България, СЗО може да подпомогне 
Министерството на здравеопазването при про-
веждането на политически диалог на високо 
равнище, който да се фокусира върху:
• намиране на начини за подобряване на 
нивото на финансова защита в България; 
като първа стъпка службите на СЗО могат 
да изготвят сравнителен анализ, който да 
се представи на правителството; това ще 
позволи провеждането на по-конкретен 
политически диалог на високо равнище, 
основан на международния опит и поу-
ките от него;
• преглед на разходите и ползите от санк-
ционирането за неплащане на здравно-
осигурителни вноски чрез ограничаване 
на достъпа до здравни услуги;