Държавен вестник, бр. 113, 2002 г., стр. 31

Б Р О Й  113
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  31
• назначаване и провеждане на биохимични, микро-
биологични, вирусологични и други специализирани
лабораторни изследвания, насочени към уточняване на
основното заболяване и неговите усложнения;
• назначаване и изпълнение на инструментални из-
следвания в обем, уточняващ характера на основното
заболяване и неговите усложнения, прецизиращ инди-
кациите за операция, евентуалния необходим лечебен
обем на операцията, възможните варианти на опера-
тивно или алтернативно нехирургическо третиране на
заболяването;
• провеждане на консултации със специалисти от
други клинични специалности, насочени към уточнява-
не на диагнозата, показанията за операция и причините
за спешност.
5.2.3. Клиничен преглед за оценка на оперативния
риск:
5.2.3.1. Клиничен преглед за оценка на оперативния
риск е също неотменен, по правило ускорено протичащ
диагностичен процес. Той може да бъде започнат от
общопрактикуващ лекар/стоматолог или специалист
лицево-челюстен хирург от амбулатория за специали-
зирана медицинска помощ, медицински център, меди-
ко-стоматологичен център, диагностично-консултати-
вен център, но представлява основно задължение на
хирурга и анестезиолога при уточнени показания за
операция и взето решение за извършване на планова
или спешна хирургическа намеса.
5.2.3.2. Клиничният преглед за оценка на оператив-
ния риск включва следните основни компоненти:
• анамнеза, насочена към уточняване на минали
заболявания, придружаваща патология и повлияване на
общото състояние от основното заболяване, имащи
значение за правилна оценка на оперативния риск, за
вида и обема на предоперативната подготовка с цел
максимално подобряване на кондицията на болния и
осигуряване на успешен безпроблемен завършек на
хирургичната намеса;
• физикален преглед, насочен към установяване
на данни за здравното състояние на пациента, за на-
личието на придружаващи заболявания или повлия-
ване на статуса от основното заболяване или от мина-
ли страдания;
• назначаване и провеждане на биохимични и дру-
ги лабораторни тестове, на инструментални изслед-
вания и консултации със специалисти от други кли-
нични специалности, за да се обективизира здравно-
то състояние на пациента с оглед правилната оценка
на оперативния риск.
5.2.3.3. Стандартният КПООР включва задължи-
телни консултации с кардиолог, а за деца до 18 годи-
ни—с педиатър. Този процес завършва с преданесте-
зиологичен преглед/консултация с оценка на опера-
тивния риск по скалата на ASA (Аmerican Society of
Anaestesiologists) или друга възприета система, изграж-
дане на становище за безопасността, индикациите и
контраиндикациите на предстоящата анестезия, пла-
ниране на възможните анестетични техники и средст-
вата за тяхното провеждане.
5.2.3.4. Окончателната преценка на оперативния риск
се прави от хирурга-оператор—при условия на спеш-
ност, и/или от лекарски хирургически колегиум. Тази
преценка се съгласува с анестезиолог, а при наличие на
специфични причини—и с други специалисти-клиницис-
ти (лекарски консилиум).
5.2.3.5. Заключителната оценка на оперативния
риск се съобщава и обсъжда с пациента и неговите
близки. При отказ от операция заради висок операти-
вен риск е необходимо информираното съгласие на
пациента, както и препоръки за възможното поведе-
ние и лечение, информация за риска за живота, за
възможните усложнения, прогноза за изхода от бо-
лестта, евентуална препоръка за оперативно лечение
само в условия на спешност.
5.2.3.6. При индикации за операция и вземане на
решение за извършване на такава се изисква назнача-
ване и провеждане на лечебни мероприятия—подготовка
за операция с цел осигуряване на оптимално здравно
състояние на пациента и снижаване на оперативния риск.
Подготовката за операция включва назначените от
консултанта и от хирурга лечебни, физиотерапевтични
и други средства и мерки по отношение на:
а) с оглед предстоящата анестезия—клиничен прег-
лед и подготовка на пациента за анестезия в съответс-
твие с медицински стандарти “Анестезия и интензивно
лечение”;
б) антиалергична подготовка при анамнестични
данни и след предходно тестуване;
в) кардиологична подготовка, лечение на сърдеч-
но-съдови заболявания, профилактика на кардиоло-
гични усложнения; тромбоемболична профилактика
и лечение;
г) антибактериална профилактика и лечение, сани-
ране на придружаващи заболявания и усложнения с
възпалителен характер, профилактика на сепсис;
д) друга специфична подготовка, свързана с пред-
ходно заболяване на орган или система (дихателна,
урогенитална, нервна и др.) или с ендокринно заболява-
не (захарен диабет, тиреотоксикоза и др.).
5.2.3.7. Всички факти и заключения, установени в
резултат на КДП и КПООР, планът за предстоящата
операция и възможните варианти за оперативно пове-
дение (вкл. алтернативни способи), възможните риско-
ве, странични явления и усложнения (интра- и следопе-
ративни), необходимостта от анестезия и използване
на кръв и кръвни продукти с техния допълнителен риск
и възможни усложнения, както и очакваният изход от
болестта и от операцията се съобщават и обясняват на
болния по достъпен и разбираем от него начин—устно
и в писмена форма (стандартен или специализиран фор-
муляр). Пациентът удостоверява в писмен вид с подпи-
са си своето “Информирано съгласие за предстояща
операция”, а ако е непълнолетен, това съгласие се удос-
товерява от родител/родителите. Тази норма не включ-
ва пациентите в състояние на безсъзнание, на наруше-
но съзнание или друга допусната от закона причина,
вкл. при условията на спешност, когато е допустимо
съгласието на кръвен роднина от първа линия или опе-
рация без информирано съгласие.
5.2.3.8. Задължително предоперативно се изисква
информирано съгласие за извънредни действия, вклю-
чително операции извън планирания обем, налагащи
се при извънредни ситуации и спешност, настъпили след
локална анестезия, след въвеждането в обща анестезия
или в хода на оперативната намеса.
5.2.3.9. Резултатите от КДП и КПООР се вписват в
“Предоперативна епикриза”. Тя представлява документ
с медико-легална стойност и е част от историята на
заболяването. Предоперативната епикриза при спешни
състояния се попълва от хирурга-оператор, който обос-
новава показанията за спешна операция и вероятния є
вид. При планови операции предоперативната епикри-
за се докладва и обсъжда на лекарски колегиум и взе-
тото решение и оценката на оперативния риск се впис-
ват от лекуващия лекар.
5.2.3.10. Предоперативната епикриза включва ти-
тулна част (трите имена, възраст, дата и номер на ИЗ),
предоперативна диагноза, данни от анамнезата и физи-
калния статус в подкрепа на основното и придружава-
щите заболявания, резултати от биохимичните, инст-
рументалните и други изследвания; списък на пробле-
мите, покачващи оперативния риск, и необходимите
профилактични мерки; оценка на оперативния риск;
препоръки за предстоящата операция—обем, избор на
поведение, интраоперативна диагностика, профилактич-
ни мерки. При онкологични заболявания се отразяват
хистологичната диагноза, предоперативният стадий на
болестта, оценка на операбилността.