Държавен вестник, бр. 86, 2004 г., стр. 42

С Т Р .  42
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  86
тики и техническите норми (проектната ско-
рост и пропускателната способност), посочени
в табл. 1.2 на приложение № 1.
(2) Пропускателна способност на улиците е
максималният брой автомобили, които могат
да преминат при безопасни условия през даден
комуникационен елемент (напречно сечение,
кръстовище, пътен възел) за единица време. Тя
се измерва в транспортни единици, приведени
към лек автомобил за един час съгласно табл. 1.
(3) Транспортно натоварване на даден кому-
никационен елемент е фактическият или прог-
нозният брой автомобили в транспортни еди-
ници, приравнени към лек автомобил, които
преминават през дадения елемент за един час.
(4) Елементите на комуникационно-транс-
портната система се оразмеряват в съответст-
вие с изчисленото прогнозно транспортно на-
товарване. Отношението между изчисленото
прогнозно натоварване и пропускателната спо-
собност на комуникационните елементи (на-
пречни профили, кръстовища, възли) на дадено
трасе трябва да бъде в границите от 0,5 до 0,8.
Чл. 38. (1) Второстепенната улична мрежа се
проектира в пълно съответствие със структура-
та на територията, като се осигурява едновре-
менно най-добро транспортно обслужване и спо-
койни от движение вътрешни пространства.
(2) Второстепенната улична мрежа на отдел-
ните структурни зони и територии се проекти-
ра едновременно и взаимообвързано с начина
на застрояване, като освен транспортното об-
служване и захранване се решават паркирането
и гарирането, пешеходното и велосипедното
движение и достъпността на средата.
(3) В жилищните и централните зони и в
териториите за обществено обслужване разсто-
янието между входовете на отделните обекти и
съответната обслужваща ги улица не може да
бъде по-голямо от 25 m, като се осигуряват удоб-
ни връзки за сметоизвозването.
Чл. 39. (1) Улици за еднопосочно движение
по първостепенната улична мрежа се предвиж-
дат при спазване на следните условия:
1. в изградени части от урбанизираната тери-
тория, когато с оглед опазване на годния сграден
фонд няма възможност да бъде проведен необхо-
димият напречен профил само по едно трасе;
2. в съседство и на разстояние не по-голямо
от 300 m се устройва паралелно трасе за обрат-
но движение така, че двете трасета да образу-
ват двоица улици за еднопосочно движение;
3. трасетата на двоицата улици за еднопо-
сочно движение съответстват на структурата
на територията.
(2) Улици за еднопосочно движение по пър-
востепенната улична мрежа могат да се пред-
виждат предимно в изградените части на урба-
низираните територии за осигуряване на необ-
ходимите площи за паркиране и за създаване
на спокойни вътрешни пространства в жилищ-
ните зони.
Чл. 40. Отклонения от техническите харак-
теристики на улиците се допускат в зоните с
културно-историческо наследство. Тези откло-
нения се съобразяват с реалните условия и въз-
можности, но не могат да бъдат в противоречие
с изискванията за безопасност на движението,
сигурност на съоръженията и нормална и без-
опасна експлоатация.
Раздел II
Елементи на улицата. Ситуация
Чл. 41. (1) Основен ситуационен елемент на
улицата е нейната ос, която се състои от право-
линейни участъци и хоризонтални криви.
(2) За първостепенната улична мрежа меж-
ду кръстовищата и възлите се избягва измене-
ние на оста на улицата с ъгъл, по-малък от
5 гради (g).
(3) Между две последователни еднопосочни
хоризонтални криви се предвиждат прави учас-
тъци с минимална дължина съгласно табл. 3.
Таблица 3
Проектна скорост
(Vпр), km/h
30
40
50
60
70
80
100
Препоръчителна
минимална дължи-
на на права между
две еднопосочни
криви, m
30
35
40
50
65
90
150
(4) При тежки теренни условия и в застрое-
ни допирането на съседни еднопосочни криви
се допуска по изключение.
(5) Минималното разстояние между съсед-
ни разнопосочни криви се определя съобразно
необходимата дължина на участъка, в който се
преоформя напречният наклон на настилката.
(6) Когато не се налага преоформяне на дву-
странния напречен наклон в разнопосочните
криви, разстоянието между тях се определя
както при еднопосочните криви.
(7) Радиусите на съседните хоризонтални
криви при улици от първостепенната улична
мрежа се приемат при спазване на изисквания-
та за граничните съотношения между тях съг-
ласно приложение № 2. При улици от първосте-
пенната улична мрежа I клас пресечните точки
на радиусите на съседните криви трябва да по-
падат в сектора “Добър обхват”. При останали-
те класове улици от първостепенната мрежа тези
пресечни точки могат да попадат и в сектора
“Допустим обхват”.
(8) Минималните радиуси на хоризонтални-
те криви са посочени в табл. 1.3 на приложение
№ 1 и се определят чрез номограмата съгласно
приложение № 3. При незастроени улици от
първостепенната улична мрежа оразмеряване-
то отчита пътнодинамичните величини съглас-
но приложение № 3. При застроени улици са
меродавни пътногеометричните характеристи-
ки на трасето.