Държавен вестник, бр. 18, 2015 г., стр. 12

СТР.  12	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  18
те изследвания 2020 е развитието и създаването 
на ново поколение учени и превръщането на 
ВУ в центрове за наука.
За усъвършенстване на качеството на обра­
зованието и научните изследвания са предпри­
ети и конкретни стъпки. Към Министерския 
съвет беше създадена Национална агенция за 
оценяване и акредитация като специализиран 
държавен орган за оценяване, акредитация и 
контрол на качеството в системата за висше 
образование. НАОА е член на Европейската 
асоциация за осигуряване качеството във 
висшето образование (ENQA) и е вписана 
в Европейския регистър на агенциите за 
осигуряване на европейско качество във вис­
шето образование (EQAR). В институциите 
за висше образование са изградени и функ­
ционират вътрешни системи за оценяване и 
поддържане на качеството на обучението и на 
академичния състав, включващи и проучване 
на студентското мнение.
Създадената през 2010 г. в рамките на 
проект, финансиран по Оперативна програма 
„Развитие на човешките ресурси“ на Евро­
пейския социален фонд, Рейтингова система 
на висшите училища в Република България се 
основава на обективни критерии и индикатори 
и представлява реална база за сравнимост на 
висшите училища. С оглед осигуряване на про­
зрачност в системата на висшето образование 
Министерството на образованието и науката 
поддържа специализирана информационна 
система, която съдържа: Регистър на висшите 
училища, Регистър на академичния състав на 
висшите училища, Регистър на действащите и 
прекъснали студенти и докторанти, Регистър на 
завършилите студенти и докторанти, Регистър 
на банките, отпускащи кредити по Закона за 
кредитиране на студенти и докторанти.
Във ВУ функционират звена за непрекъс-
нато, продължаващо или следдипломно обуче-
ние, както и центрове за кариерно развитие. 
Чрез тях се стимулират връзките между уни­
верситетите и бизнеса, между обучаваните и 
трудовия пазар. Установени са добри практики 
за съвместно разработване на учебни плано-
ве и програми с представители на бизнеса с 
цел повишаване на пригодността за заетост. 
В редица висши училища се изпълняват 
съвместни програми за обучение с водещи 
чуждестранни университети, завършващо с 
издаване на съвместни дипломи.
От 2008 г. МОН осигурява национален 
лиценз за достъп до научните бази данни на 
реномирани издателства и информационни 
платформи и по този начин – до високорей­
тингови научни списания в различни области 
на знанието.
През 2010 г. стартира системата за сту­
дентското кредитиране с държавна гаранция 
по Закона за кредитиране на студенти и 
докторанти.
През 2011 г. беше въведено диференцирано 
финансиране на висшите училища, чрез което 
да се стимулира по-високото качество във 
всяко едно професионално направление. Въз 
основа на ключови показатели се изготви про­
мяна в модела на финансиране на държавните 
висши училища – най-добрите професионални 
направления получават допълнително средства 
от бюджета върху субсидията за издръжка на 
обучението.
В периода 2012 – 2014 г. беше успешно апро­
бирана централизирана система за осигуряване 
на практическо обучение на студентите във 
висшите училища, която за малко повече от 
1 година осигури над 60 000 позиции за прак­
тическо обучение при над 14 000 български 
работодатели. Създадена е уебплатформа, в 
която фигурират всички редовни студенти и 
преподаватели от регистъра на академичния 
състав, а висшите училища разполагат с общо 
над 800 обучени експерти, които участват 
ежедневно в изпълнението на проекта.
Изброените инициативи и мерки се прила­
гаха на интервали, без необходимия синхрон 
между тях, както и без достатъчна коорди­
нация между институциите, отговорни за 
реализация на промените. Това доведе до 
фрагментарност на политиките за развитие 
на висшето образование, до демотивация и в 
някои случаи – дори до съпротива сред част 
от академичните среди и до недоволство от 
страна на студентите.
Като цяло системата на висшето образо­
вание и науката не функционираше успешно, 
което предизвика основателни критики от 
страна на обществото и от ЕК – за липса на 
политическа воля за реформи, подценяване 
на отрасъла от страна на държавното уп­
равление, незаинтересованост от страна на 
бизнеса, самозатваряне и самодостатъчност 
на академичните институции и т.н.
2.10. Рискове и бариери пред стратегиче-
ските реформи.
Успехът на разработената Стратегия за 
развитие на висшето образование в Бълга­
рия и особено завършването на ускорените 
реформи през първия времеви хоризонт 
(2014 – 2020 г.) ще зависят в решаваща сте­
пен от своевременното идентифициране на 
рисковете и ограничителите от национален 
и международен характер, както и от набе­
лязването на адекватни политики и мерки за 
тяхното смекчаване и преодоляване.
Следва да се подчертае, че тук не се имат 
предвид традиционните представи за т. нар. 
обективни/външни фактори и влияния, които 
може да застрашат постигането на набеляза­
ните цели. Става дума за натрупани с години 
кризисни ситуации в ключови сфери на обще­
ството, с които висшето образование и науката 
се намират в органично взаимодействие. В 
хода на разработването на Стратегията бяха 
идентифицирани следните макросоциални и 
макроикономически рискове от този характер: