Държавен вестник, бр. 101, 2015 г., стр. 75

БРОЙ  101	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  75  
нов прием, без това да води до влошаване на 
качеството на живот на пациентите;
 спешен пакет здравни дейности, запла-
щани от държавния бюджет, за овладяване 
на състояния, пряко заплашващи здравето 
и живота на пациентите и налагащи спешна 
медицинска помощ.
Разделянето на пакета здравни дейности, 
заплащани от НЗОК в рамките на утвърдения 
здравноосигурителен модел, цели да прецизи-
ра здравните дейности, закупувани от НЗОК, 
в зависимост от социалната значимост на 
заболяванията и оптимално необходимото 
време за тяхното лечение.
Дейностите по превенцията, диагностиката 
и лечението на заболяванията, включени в ос-
новния пакет, следва да бъдат последователно 
разширявани и лимитирането да бъде сведено 
до минимум. Ползването на основния пакет 
трябва да бъде съобразено с индивидуалните 
потребности на здравноосигурените лица и да 
включва всички дейности за гарантиране на 
своевременна и качествена превенция, ранна 
диагностика и лечение на заболяванията. 
За здравните дейности, включени в до-
пълнителния пакет, заплащан от НЗОК, е 
необходимо да се въведат ефективни механиз- 
ми за организиране и управление на планов 
прием. Чрез тях ще се гарантира медицин-
ската допустимост на планираното време за 
изчакване и избор на лечебно заведение чрез 
предоставяне на информация за свободния 
капацитет на всички доставчици на съответ-
ните здравни услуги. На здравноосигурените 
лица трябва да бъде осигурена възможност 
и право на избор да ползват здравни услуги 
извън регламентирания ред чрез договор за 
медицинска застраховка.
Спешният пакет, обхващащ определен обем 
здравни дейности при състояния, изискващи 
спешна медицинска помощ, трябва да про-
дължи да се покрива от държавния бюджет. 
Чрез държавното финансиране ще да гаран-
тира на всеки гражданин, без значение какъв 
е осигурителният му статус, своевременен 
и равнопоставен достъп до здравни услуги 
при състояния, които застрашават неговия 
живот и здраве.
Необходимо е да бъде изграден механизъм 
за периодична оценка и актуализиране на 
съдържанието на пакетите здравни услуги. 
Ключовите решения, свързани с определянето 
на приоритетни здравни услуги, следва да 
отразяват динамичния характер на здравните 
процеси и на развитието на медицинските 
дейности. В тази връзка е необходимо да се 
усъвършенства информационната система, за 
да се улесни процесът на задаване на при-
оритетите, особено във връзка с аспектите 
на оценката на здравните резултати от осъ-
ществените медицински дейности.
В допълнение към основния акцент върху 
медицинската ефикасност следва да се увеличи 
капацитетът за провеждане на икономически 
оценки и оценяване на финансовите последици 
от въвеждането и управлението на пакетите. 
В процеса трябва да бъдат ангажирани заин-
тересовани лица и представители на различни 
сфери, за да се гарантира, че дейностите и 
ползите са медицински надеждни, финансово 
изпълними и приемливи от етична гледна 
точка. 
Съществен елемент на политиката за 
повишаване на ефективността на здравни-
те разходи е прегрупирането на ресурсите 
по видове медицинска помощ – първична, 
специализирана извънболнична, болнична и 
спешна помощ. 
Необходимо е пренасочване на финан-
совите ресурси на НЗОК от болничната 
към извънболничната медицинска помощ, с 
акцент върху финансирането на дейности в 
първичната помощ. Средствата за първична 
медицинска помощ следва да достигнат до 
12 % от разходите на НЗОК за медицинска 
помощ. 
Пакетът здравни дейности, осъществявани 
в болничната помощ, трябва да бъде перио-
дично актуализиран с цел извеждане на дей-
ности, които не налагат болничен престой и 
могат да бъдат осъществявани в амбулаторни 
условия. Необходимо е усъвършенстване на 
класификацията на болничните дейности и 
обвързване на финансирането със сложността 
и резултатите от болничното лечение.
Пакетът здравни дейности, осъществяван 
в първичната извънболнична помощ, следва 
да бъде разширен и финансово обезпечен при 
усъвършенствани механизми на регулация, 
които отчитат индивидуализираните потреб-
ности на обслужваните лица и не недопускат 
ограничаване на медицински обосновани 
диагностични и лечебни дейности.
Финансирането на дейностите в специ-
ализираната извънболнична помощ трябва 
да се насочи към високоспециализирани 
консултации и дейности, голяма част от 
които сега се осъществяват в болничната 
медицинска помощ. Това предполага създа-
ване и развиване на модели на финансиране 
на амбулаторните болнични случаи с цел 
ефективно използване на капацитета на ви-
сокотехнологичните болнични структури, без 
това да води до излишни хоспитализации и 
разходи за болнична помощ.
Прегрупирането на финансовите ресурси 
по отношение на различните видове пакети 
и видове медицинска помощ следва да е син-
хронизирано с необходимото прегрупиране 
на разходите по направленията промоция, 
профилактика, скрининг, диагностика, ле-
чение и рехабилитация.