Държавен вестник, бр. 43, 2011 г., стр. 12

СТР.  12	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  43
РЕШЕНИЕ
за приемане на Енергийна стратегия на Ре­
публика България до 2020 г.
Народното събрание на основание чл. 3, 
ал. 2 от Закона за енергетиката
Р Е Ш И :
Приема Енергийната стратегия на Република 
България до 2020 г. (приложение).
Решението е прието от 41-ото Народно 
събрание на 1 юни 2011 г. и е подпечатано 
с официалния печат на Народното събрание.
Председател на Народното събрание:
Цецка Цачева
Приложение
ЕНЕРГИЙНА СТРАТЕГИЯ 
НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ ДО 2020 Г. 
За надеждна, ефективна и по-чиста енергетика 
ПОГЛЕД КЪМ 2020 Г.
Енергийната стратегия е основополагащ 
документ на националната енергийна политика, 
която се одобрява от Министерския съвет и се 
приема от Народното събрание на Република 
България.
Настоящата национална енергийна стратегия 
до 2020 г. отразява политическата визия на 
Правителството на европейското развитие на 
България, съобразена с актуалната европейска 
рамка на енергийната политика и световните 
тенденции в развитието на енергийните тех­
нологии.
Отправната точка на европейската енергийна 
политика е в няколко приоритетни направления: 
1) Овладяване на негативните промени в 
климата; 
2) Намаляване енергоемкостта на икономи­
ката и увеличаване на енергийната ефективност, 
включително към енергийно независими сгради;
3) Ограничаване на външната зависимост на 
Европейския съюз (ЕС) от вносни енергийни 
ресурси, и 
4) Насърчаване на икономическия растеж 
и заетостта, 
като по този начин да се обезпечи сигурна 
и достъпна енергия за потребителите. 
Тези приоритети са непостижими без на­
личието на развит вътрешен енергиен пазар. 
Устойчивото енергийно развитие е изве­
дено като център на енергийната политика 
и постигането му е обвързано с дългосрочни 
количествени цели до 2020 г.:
o 20-процентно намаляване на емисиите на 
парникови газове спрямо 1990 г.;
o 20-процентов дял на ВЕИ в общия енер­
гиен микс и 10-процентов дял на енергия от 
възобновяеми източници в транспорта;
o Подобряване на енергийната ефективност 
с 20 %. 
Енергийната стратегия е насочена към 
преодоляване на основните предизвикателства 
пред българската енергетика към настоящия 
момент, а именно: 
1) Високата енергийна интензивност на 
БВП: Въпреки положителната тенденция за 
подобряване, енергийната интензивност на на­
ционалния БВП е с 89% по-висока от средната 
за ЕС (при отчитане на паритета на покупа­
телната способност);
2) Високата зависимост от внос на енергийни 
ресурси: България осигурява 70% от брутното 
си потребление чрез внос. Зависимостта от 
внос на природен газ, суров нефт и ядрено го­
риво е практически пълна и има традиционно 
едностранна насоченост от Руската федерация;
3) Необходимостта от екологосъобразно 
развитие: Светът е изправен пред предизвика­
телствата от промените в климата, повлияни 
от нарастването на обема на емисиите от 
парникови газове.
Основните приоритети в Енергийната страте­
гия могат да се сведат до следните пет направ­
ления: гарантиране сигурността на доставките 
на енергия; достигане на целите за възобно­
вяема енергия; повишаване на енергийната 
ефективност; развитие на конкурентен енергиен 
пазар и политика, насочена към осигуряване 
на енергийните нужди, и защита на интересите 
на потребителите. Тези приоритети определят 
и визията на правителството за развитие на 
енергетиката през следващите години, а именно:
o Поддържане на сигурна, стабилна и на­
деждна енергийна система;
o Енергетиката остава водещ отрасъл на 
българската икономика с ясно изразена вън­
шнотърговска насоченост;
o Акцент върху чиста и нискоемисионна 
енергия – ядрена и от възобновяеми източници;
o Баланс на количество, качество и цени 
на електроенергията, произведена от възобно­
вяеми източници, ядрена енергия, въглища и 
природен газ;
o Прозрачно, ефективно и високопрофеси­
онално управление на енергийните компании. 
Разнообразяването на източниците и марш­
рутите за доставка на природен газ е важно 
за националната сигурност и енергийната 
независимост на страната, елемент на които 
е и възможното изграждане на терминали за 
втечнен и за сгъстен природен газ, включи­
телно чрез участието на България в проекти 
на съседни страни. Ще положим максимални 
усилия за изграждане на реверсивни връзки 
с Гърция, Турция, Сърбия и Румъния и ще се 
търсят възможности както за разширение на 
съществуващото газово хранилище в „Чирен“, 
така и за изграждане на ново хранилище в 
„Галата“. С оглед гарантиране на енергийна 
независимост държавата при строго спазване на 
екологичните изисквания активно ще подкре­
пя развитието на нови находища на природен 
газ, в т. ч., но не само, шистов газ и дълбоки 
сондажи в Черно море.