Държавен вестник, бр. 64, 2014 г., стр. 54

СТР.  54	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  64
за предоставяне на планираните подрезултати 
и резултати, не е отразена в посочения бюджет 
и по тази причина числата са значително под 
реалната стойност на подкрепата, която ще 
бъде предоставена на държавата. Тази подкрепа 
излиза извън рамките на посочения бюджет и 
включва техническа помощ и друг принос от 
Централата на СЗО, Регионалния офис, ГРО 
и нефинансиран принос от офисите на СЗО в 
държавите. Включените в настоящото Спора­
зумение бюджет и евентуално финансиране са 
средства на Организацията, предназначени за 
сътрудничество на Регионалния офис в рамките 
на работния план за страната.
Стойността на приноса на Правителство­
то – различна от тази, канализирана чрез Се­
кретариата на СЗО – не е изчислена в ДСС.
Следва също да се отбележи, че настоящо­
то ДСС е открито за по-нататъшно развитие 
и финансиране от други източници, които да 
допълнят съществуващата програма или да 
въведат дейности, които не са били включени 
на този етап.
По-конкретно, Регионалният офис на СЗО 
за Европа ще подпомага координацията с Цен­
тралата на СЗО, за да се максимизира ефек­
тивността от участието на отделните държави 
в духа на принципа „Единна СЗО“.
ЧАСТ 1. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРИОРИТЕТИ 
ЗА СЪТРУДНИЧЕСТВОТО 
за 2014 – 2015 г.
1.1. Анализ на състоянието на здравеопаз­
ването
„Здраве 2020“ приема, че правителствата 
могат да постигнат реални подобрения по отно­
шение на здравето, ако работят за изпълнението 
на две свързани стратегически цели – намаля­
ването на неравенствата и по-добро управление.
Според доклада „Здравето на нацията през 
2011 г.“, представен пред парламента през яну­
ари 2013 г.: „Има данни за прекъснати връзки 
и координация между различните сектори на 
здравната система, което води до понижаване 
на качеството и ефективността на медицинската 
помощ. Следва да се отбележи недоволство­
то на населението по отношение на достъпа, 
организацията и качеството на първичната 
здравна помощ. Несъответствия се наблюдават 
също между структурата и търсенето на услуги, 
между първична, вторична и третична грижа.“1
Според Националната агенция за приходите 
между 1,2 млн. и 2 млн. души не си плащат 
здравните осигуровки. Това създава сериозни 
проблеми за финансирането и функционира­
нето на здравната система. Налице е липса 
на подробен анализ защо хората не си плащат 
здравните вноски, например когато живеят в 
чужбина или са недоволни от услугите, или 
не могат да платят поради икономическото 
си положение и т.н. Солидарността на здрав­
ноосигурителния модел е компрометирана 
от невъзможността да се съберат приходите, 
докато в същото време хоспитализациите се 
увеличават, като се увеличават изисквани­
1 http://www.parliament.bg/bg/parliamentarycommittees/
members/233/reports/ID/4057
ята за високотехнологични грижи с високо 
качество. Нерегламентираните доплащания 
представляват сериозна тежест за някои групи 
от населението и увеличават неравенствата. 
В България, въпреки тенденцията за на­
маляване на смъртността от заболявания на 
кръвоносната система през последните години, 
стандартизираният параметър (611.3 на 100 000 
души, 2008 г.) остава значително по-висок от 
този в ЕС – 236.3 на 100 000 души за 2008 г.2 
В България сърдечно-съдовите заболявания 
(ССЗ) са водеща причина за смъртността през 
2010 г. – 67,5 % от смърните случаи.3 Злока­
чествените образувания са една от водещите 
причини за смърт и те са 17 %, след заболя­
ванията на кръвоносната система. Преглед на 
злокачествените образувания в света показва, 
че през последните години България е на 
междинно място както в реалните, така и в 
стандартизираните показатели за заболеваемост 
и смъртност.4 Основните рискови фактори за 
незаразните болести – тютюнопушене, злоу­
потреба с алкохол, нездравословно хранене 
и ниска физическа активност, са широко раз­
пространени в България.
Детската смъртност е с намаляваща тен­
денция през последните години, достигайки 
7.8/1000 през 2012 г.5 Въпреки тенденцията на 
спад броят е все още почти два пъти по-висок 
в сравнение със средния за ЕС. Ниското тегло 
при раждане и преждевременните раждания 
се увеличават. Прирастът на населението за 
2012 г. е отрицателен, -5.56.
1.2. Приоритети на сътрудничеството
1.2.1. Въвеждане на визия за „Здраве 2020“ 
в Република България
България ще възприеме визията на „Здраве 
2020“ чрез укрепване на стратегическите цели 
на „Здраве 2020“ с прилагането на новата 
Национална здравна стратегия 2014 – 2020 г. 
Това ще бъде подкрепено чрез привеждането 
в действие на пакет за изпълнение на „Здраве 
2020“ в българския контекст и по-специално 
чрез подобряване на междусекторното сътруд­
ничество, за да се намали неравнопоставеността 
с акцент върху незаразните болести.
1.2.2. Програмни приоритети за сътрудни­
чество
Следната програма за сътрудничество за 
2014 – 2015 г. беше взаимно договорена и под­
брана в отговор на общественото безпокойство 
за здравеопазването и на продължаващите 
усилия за подобряване на здравния статус на 
населението на Република България.
Програмните бюджетни цели и резултатите в 
програмния бюджет са обект на по-нататъшни 
изменения, както е предвидено в условията за 
сътрудничеството в ДСС.
2 Health status of population in 2010 and implementation of 
national health strategy, Annual Report 2011.
3 http://www.nsi.bg/otrasal.php?otr=22&a1=548&a2=549
&a3=550#cont
4 Alwan A., T. Armstrong, M. Cowan et al. Noncommunicable 
diseases country profiles 2011, WHO Press, 2012, 207. 
5 httn://ncpho.government.balfilesinczi/zdr.statistikaistatistica 
13/health A 6.pdf 
6 http://ncphp.government.bg/tilesinezi/zdr.statistika/
statistica 13/health A 3.pdf