Държавен вестник, бр. 62, 2011 г., стр. 11

БРОЙ  62	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  11  
то за здравните науки, основно в областта на 
клиничната медицина, се наблюдава висока 
публикационна активност и цитируемост.10
Фигура 11
0
500
1000
1500
2000
2500
3000
3500
4000
2006 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
Брой статии, разпределени по тематични области
Науки за живота
Физически науки
социални и хуманитарни
Здраве
Източник: Фондация „ПИК“
Данните за дисциплинарната насоченост 
на публикационната активност на българските 
учени и според двете бази от данни очертават 
няколко основни области, в които България 
има добри позиции. На първо място, това са 
областите на физиката и химията, както и на 
тясно свързаните с тях науки за материалите, 
Космоса и Земята, инженерните науки. Види­
ми са и постижения в биологическите науки и 
техните приложения в областта на медицината 
и селското стопанство.
Фигура 12  
Източник: Фондация „ПИК“
Публикационната активност и цитируемостта 
на статиите са важен елемент за обвързване на 
публичните изследвания с нуждите и ползите 
за икономиката. Редица проучвания още от 
началото на 90-те години сочат, че 10,4  % от 
големите европейски компании разбират за 
резултатите от изследователска дейност именно 
чрез научни публикации. Ключов фактор обаче 
за връзката на индустрията с науката остава 
наемането на квалифициран персонал, което 
е валидно за повечето индустриални сектори.11
Изводи:
10 Броят статии в областта на обществените и 
хуманитарните науки е на база данни от между­
народните бази и не са отчетени тези в България, 
поради което техният брой е толкова нисък.
11 ANTHONY ARUNDEL and ALDO GEUNA, 
Proximity and the use of public science by innovative 
european firms, Econ. Innov. New Techn., 2004, Vol. 
13(6), September, pp. 559–580.
· Достъпът до международни бази данни за 
реферирани публикации дава възможност за 
наблюдение на резултатите от влаганите ресурси.
· Необходимо е да се разширява достъпът 
с нови бази данни с оглед да бъдат обхванати 
оптимален брой научни области.
· Необходимо е да се стимулира публикува­
нето в утвърдени и престижни научни списания 
и бази данни, за да се подсигури релевантност 
с напредъка на научните постижения в глоба­
лизирания свят.
VІ. ИНТЕРНАЦИОНАЛИЗАЦИЯ 
Развитието на науката в България както в 
краткосрочен, така и в дългосрочен план, е 
свързано с Европейския съюз и с неговите ос­
новни политики и тенденции. Тези политики са 
определени от Лисабонската стратегия и приета­
та нова стратегия „Европа 2020“ и са свързани 
както с действията, насочени към интензивно 
финансиране за изследователски дейности и 
изграждане на нови научноизследователски 
инфраструктури, така и със създаване на мрежи 
от национални и съвместни изследователски 
програми и засилване на сътрудничеството на 
Европа с трети страни, включването им в общи 
изследователски проекти и мрежи, участие при 
изграждането на регионално значими научни 
инфраструктури и поощряване на трансфера 
на знания и опит.
Членството в международни организации е 
един от способите за достъп до световно знание 
и работа с най-прецизни и последно поколение 
съоръжения. Участието ни в международни 
структури и експериментални мегапроекти, 
освен че е знак за престижно научно призна­
ние, дава възможност за обмен на знания, 
създаване и участие в интернационални мрежи, 
натрупване на изследователски и управленски 
опит, ползване на уникална изследователска 
инфраструктура, бази данни и други изследо­
вателски източници.
Важно е обаче участието на български учени 
в международни мрежи да има и финансова и 
интелектуална възвръщаемост, както и преки 
ползи за българската академична общност, за 
обществото, икономиката и особено за сектора 
на малките и средните предприятия. 
Европейските рамкови програми за на­
учни изследвания, технологично развитие и 
демонстрационни дейности са най-ефикасният 
инструмент за изграждането на Европейското 
изследователско пространство. Участието на 
всички страни – членки на ЕС, е неотменно 
тяхно задължение. България използва пълно­
ценно тези инструменти от 1997 г.
Европейските рамкови програми подкрепят 
провеждането на приложни и фундаментални 
научни изследвания в сътрудничество между 
европейските страни членки. Отворени са за 
достъп за индустрията и особено за малките и 
средните предприятия, като по този начин се 
цели повишаване на конкурентоспособност­
С