Държавен вестник, бр. 25, 2012 г., стр. 68

СТР.  68	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  25
При използване на инструментални системи 
за измерване на видимостта представителността 
на наблюденията на видимостта се осигурява 
чрез използване на датчици, разположени на 
подходящи места.
Датчиците за видимостта, използвани за на-
блюденията за локалните редовни и специални 
сведения, се разполагат, така че да се осигури 
практически най-достоверна информация за 
условията по дължината на пистата за излитане 
и кацане и за зоната на опиране.
Видимостта се измерва на височина около 
2,5 m над пистата за излитане и кацане.
2.2. Визуализиране
При използване на инструментални системи 
за измерване на видимостта данните, получавани 
от всеки датчик, се визуализират на цифрови 
индикатори или компютърни дисплеи в мете-
орологичната станция и в съответните органи 
за ОВД.
Средствата за визуализация в метеорологич-
ната станция и органите за ОВД се свързват към 
едни и същи датчици.
Когато е необходимо използването на раз-
лични датчици, в съответствие с изискванията 
на т. 2.1, индикаторите и компютърните дисплеи 
съдържат ясно обозначение за коя писта за изли-
тане и кацане или сектор от писта за излитане 
и кацане се отнасят показваните данни.
2.3. Осредняване
При използване на инструментални системи 
изходните данни се обновяват поне през 60 s, за 
да се осигуряват представителни текущи данни. 
Периодът на осредняване е:
а) 1 min – за локалните редовни и специални 
сведения и за визуализиране на цифрови индика-
тори или компютърни дисплеи в органите за ОВД;
б) 10 min – за редовните и специални сведе-
ния METAR/SPECI, с изключение на случаите, 
когато 10-минутният период, непосредствено 
предшестващ наблюдението, включва значим 
скок в стойностите на видимостта; в тези слу-
чаи за получаване на осреднените стойности на 
видимостта се използват само данните, получени 
след наблюдавания скок; „значим скок“ е рязко 
и трайно изменение на видимостта за период 
не по-малък от 2 min, при което стойностите є 
достигат или превишават критериите за издаване 
на специални сведения в кодова форма SPECI 
по т. 3 от раздел II „Общи изисквания към ме-
теорологичните сведения“.
2.4. Съобщаване на данните в сведенията
2.4.1. В локалните редовни и специални све-
дения и в сведенията в кодова форма METAR/
SPECI видимостта се указва:
а) при видимост под 800 m – в стъпки през 50 m;
б) при видимост 800 m или повече, но по-
малко от 5 km – в стъпки през 100 m;
в) при видимост 5 km и повече, но по-малко 
от 10 km – в стъпки по един километър;
г) при видимост 10 km и повече видимостта се 
счита за 10 km, освен ако условията позволяват 
да се използва CAVOK.
В случаите по букви „а“ – „г“ всяка наблюда-
вана стойност, която не съвпада с използваната 
за съобщения скала, се закръглява към най-
близкото по-малко деление на скалата.
2.4.2. В локалните редовни и специални сведе-
ния стойността на видимостта по дължината на 
пистата за излитане и кацане се съобщава заедно 
с единиците, използвани за нейното измерване.
2.4.3. В локалните редовни и специални 
сведения при инструментално определяне на 
видимостта и при наблюдения, провеждани на 
няколко места по дължината на пистата за из-
литане и кацане, се съобщава първо стойността, 
представителна за зоната на опиране, следвана 
при необходимост от стойностите за средната 
точка и за отдалечения край, като при това се 
означават местата, за които тези стойности са 
представителни.
2.4.4. В локалните редовни и специални 
сведения при инструментално определяне на 
видимостта и при използване на повече от една 
писта за излитане и кацане и наблюдаване на 
видимостта за съответната писта за излитане 
и кацане наличните данни за видимостта се 
съобщават за всяка една писта за излитане и 
кацане, като се обозначават пистите за излитане 
и кацане, за които се отнасят данните.
2.4.5. В сведенията METAR/SPECI се съобщава 
преобладаващата видимост. Когато видимостта 
не е еднаква в различните посоки, в сведението 
се съобщава и:
а) минималната видимост и при възможност 
нейната посока по отношение летищната кон-
тролна точка с указване на една от осемте по-
соки на компаса – когато най-малката видимост 
е различна от преобладаващата и е по-малка 
от 1500 m или по-малка от 50 % от стойността 
на преобладаващата видимост, но в същото 
време е по-малка от 5000 m; ако най-малката 
видимост се наблюдава в няколко направления, 
се съобщава посоката, която има най-голямо 
оперативно значение;
б) минималната стойност, без да се указва 
посоката – при бързо изменение на видимостта 
и невъзможност за определяне на преобладава-
щата видимост. 
3. Видимост на пистата за излитане и кацане
3.1. Разположение на датчиците
3.1.1. Наблюденията на видимостта на пистата 
за излитане и кацане се извършват на височина 
около 2,5 m над пистата.
3.1.2. Наблюденията на видимостта на пистата 
за излитане и кацане се извършват странично 
от осовата линия на пистата на разстояние не 
по-голямо от 120 m.
3.1.3. Мястото за наблюдение за зоната на 
опиране трябва да се намира на около 300 m от 
прага на пистата за излитане и кацане, а местата 
за наблюдение за средния и крайния сектор от 
пистата за излитане и кацане трябва да се нами-
рат на разстояние от 1000 до 1500 m от прага є 
и съответно – на около 300 m от другия є край, 
за да се осигури представителност на данните 
за видимостта на пистата за излитане и кацане 
за тези зони.