Държавен вестник, бр. 65, 2018 г., стр. 22

СТР.  22	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  65
РЕШЕНИЕ № 13
от 27 юли 2018 г. 
по конституционно дело № 3 от 2018 г.
Конституционният съд в състав: председа­
тел: Борис Велчев, членове: Цанка Цанкова, 
Стефка Стоева, Румен Ненков, Кети Маркова, 
Георги Ангелов, Анастас Анастасов, Гроз­
дан Илиев, Мариана Карагьозова-Финкова, 
Константин Пенчев, Филип Димитров, Таня 
Райковска, при участието на секретар-прото­
колиста Гергана Иванова разгледа в закрито 
заседание на 27 юли 2018 г. конституционно 
дело № 3/2018 г., докладвано от съдията Ана­
стас Анастасов.
Производството е по реда на чл. 149, ал. 1, 
т. 4, предложение първо от Конституцията на 
Република България (Конституцията).
Делото е образувано на 8.02.2018 г. по 
инициатива на 75 народни представители от 
44-то Народното събрание. Конституционният 
съд е сезиран с искане да се произнесе за 
съответствието на сключения от Република 
България на 21.04.2016 г. международен до­
говор – Конвенция на Съвета на Европа за 
превенция и борба с насилието над жени и 
домашното насилие (Конвенцията), съставен 
на 11.05.2011 г. в град Истанбул, с Конститу­
цията преди ратификацията му. 
Народните представители изтъкват „соци­
алната и обществена значимост на Конвенци­
ята, големият публичен интерес и високата 
степен на политическа ангажираност на 
обществото“, които са ги мотивирали да се­
зират Конституционния съд. Вносителите на 
искането излагат, че в Народното събрание са 
постъпили и продължават да постъпват както 
положителни, така и отрицателни становища 
относно Конвенцията. Според народните пред­
ставители в отрицателните становища се под­
държа, че чрез този международен договор се 
въвеждат понятия, несъвместими с българския 
обществен ред и непознати в националната 
ни правна система, като съдържанието, което 
се влага в разпоредбите на Конвенцията, е 
различно от общоприетото и традиционното. 
Според вносителите в повечето от изразените 
отрицателни становища основните доводи за 
несъответствие с Конституцията са във връз­
ка с разпоредбите на чл. 3, буква „в“, чл. 12, 
§ 1 и чл. 14, § 1 от Конвенцията и употребе­
ните в тях изрази: „… „социално изградени 
роли“, „стереотипни роли“, както и терминът 
„джендър“, като обективни елементи от съ­
държанието на понятието „пол“…“, в смисъл 
съвместими ли са с Конституцията, в това 
число и с разпоредбата на чл. 46, ал. 1 от 
Основния закон в контекста на дефиниране 
на „трети пол“ и създаване на възможност за 
сключване на еднополови бракове.
Вносителите посочват още, че съпоставката 
на използваните в Конвенцията термини и 
изрази със съдържанието на конституцион­
ните разпоредби и преценката по същество 
за съответствие на целите, съдържанието и 
характера на Конвенцията с Конституцията е 
от компетентността на Конституционния съд 
в контекста на това, дали и доколко изпъл­
нението на произтичащите от Конвенцията 
задължения за Република България е съвмес­
тимо с Конституцията на страната.
С определение от 20.03.2018 г. съдът е до­
пуснал искането за разглеждане по същество 
и е конституирал заинтересувани институции 
по делото, поканил е неправителствени орга­
низации и изтъкнати специалисти от науката 
и практиката, на които е предоставил въз­
можност да представят писмени становища 
и правни мнения. 
От конституираните институции становища 
са представили президентът на Република 
България, министърът на външните работи, 
министърът на правосъдието, министърът на 
здравеопазването и Държавната агенция за 
закрила на детето.
В становището на президента на Република 
България е застъпено виждането, че Конвен­
цията съдържа понятия и изрази с неясен 
смисъл, което дава основание за различни 
и противоречиви тълкувания, създава пред­
поставки за натоварването на тези понятия 
и изрази с „допълнителни“ значения отвъд 
познатото им и утвърдено съдържание, но 
преди всичко – отвъд ядрото от ценности 
на българската Конституция. Според пре­
зидента натоварването на понятието „пол“ 
със социалните характеристики, използвани 
в Конвенцията, не е в съответствие с ясното 
разбиране, съдържащо се в Конституцията, 
за равенството между мъжа и жената, за 
идентифициране на личността като мъж или 
жена (чл. 6, ал. 2 от Конституцията), за доб­
роволния съюз (брак или не) между мъжа и 
жената, за семейството, на което е поверено 
отглеждането и възпитанието на децата, за 
особената закрила от държавата на жената 
майка (чл. 46 и чл. 47, ал. 2 от Конституцията).
Министърът на външните работи счита, 
че „понятията, нормите и режимът на Кон­
венцията са в пълно съответствие с консти­
туционните принципи, норми и традиции“. 
Прави общ преглед на действащото българско 
законодателство и на съществуващите меж­
дународноправни ангажименти и стига до 
заключението, че понятията „gender“, „соци­
ално изградени роли“ и „стереотипни роли“, 
заимствани от социологията, не са нови нито 
за международноправната доктрина, нито за 
вътрешното право на Република България. 
Министърът посочва, че в контекста на Кон­
венцията терминът „gender“, базиран на двата 
пола, мъжки и женски, отчита съществуването 
на социално конструирани роли, поведения, 
дейности и характеристики, които определено 
общество счита за подходящи за жените и за 
мъжете. Излага още, че Обяснителният доклад 
към Конвенцията изрично посочва, че тер­
минът „gender“ не е предназначен да замести