Държавен вестник, бр. 85, 2020 г., стр. 9

БРОЙ  85	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  9  
ЗИД ИК). Формално ще има гласуване с бю-
летини и машини, но на практика броенето 
ще бъде ръчно. Електронното и хартиеното 
гласуване в една секция не само не решава, 
а задълбочава предпоставките за оказване на 
въздействие върху избирателите да не гласуват 
с машини – проблем, за който сигнализират 
редица изборни наблюдатели (Становище на 
Асоциация „Прозрачност без граници“ от 
17.08.2020 г.). Самите вносители, които посочват, 
че там, където е имало машинно гласуване, 
процентът на гласувалите избиратели по този 
начин не се е увеличил чувствително, а дори 
е намалял. Смесването на двете форми на 
гласуване по този начин не решава проблема 
с високия брой недействителни бюлетини. 
Големият процент недействителни бюлетини е 
постоянстващ проблем, който на практика се 
превръща във фактор, влияещ на резултата от 
изборите. Запазването на водещото значение 
на хартиения вот не решава проблема. В този 
смисъл законодателният подход, по който се 
съчетава машинен и хартиен вот, е небалансиран 
и предизвестен по ефект. Конституционният 
съд нееднократно е подчертавал, че всеобщото, 
равно и пряко избирателно право следва да бъде 
гарантирано при спазване на принципите на 
балансираност и равенство (Решение № 4 на 
КС от 1997 г.; Решение № 4 на КС от 2011 г.).
Проява на целенасоченото пренебрегва-
не на машинното гласуване е и начинът, по 
който на ЦИК се поверяват отговорности-
те по осигуряване на техническите устрой-
ства за машинно гласуване. Съгласно § 6 от  
ЗИД ИК, с който се създава чл. 213а, ал. 1, 
ЦИК ще осигурява техническите устройства 
за машинно гласуване чрез наемане или за-
купуване. Считам, че преценката за наемане 
или закупуване на техническите устройства 
за машинно гласуване е на законодателя и е 
неоправдано тя да бъде прехвърляна на друг 
орган. От това решение зависи както публич-
ният ресурс, който следва да бъде вложен, 
за да се случи машинното гласуване, така и 
обезпечаването на изборния процес и избира-
телното право сега и занапред. Предвиденото 
с разпоредбата на чл. 42, ал. 2 от Конститу-
цията задължение организацията и редът за 
провеждане на изборите и референдумите да 
се уреждат от Народното събрание със закон 
не е самоцелно, а е израз на базовото значе-
ние на избирателното право (Решение № 3 на 
КС от 2017 г.). Именно Парламентът дължи 
създаването чрез закон на условията, които да 
правят възможно и да не затрудняват упраж-
няването на избирателното право. Решението 
за наемане или закупуване на технически ус-
тройства за гласуване, както и критериите, по 
които то да бъде взимано, са въпроси относно 
развитието на Изборния кодекс, а не само за 
неговото прилагане (чл. 1, т. 1 от ИК). След 
като законодателят се е съгласил с машинното 
гласуване като форма на упражняване на кон-
ституционното избирателно право, той следва 
да регламентира пълноценно и всеобхватно и 
условията, реда и организацията, по които ще 
се осъществява то.
Налага се изводът, че правилата на настоя­
щия закон, които доразвиват паралелното 
гласуване с хартия, обезсмислят употребата 
на устройствата за гласуване, подменят пре-
следваните с тази форма на гласуване цели и 
лишават от оправдание финансовите средства 
за тяхното доставяне. Задачите на секционните 
комисии не се облекчават, а цялостно пробле-
мите в изборния процес се задълбочават до 
невъзможност за изпълнение.
2. Не мога да се съглася и с промените в 
§ 10, 13 и 15 относно данните, подлежащи на 
вписване в секционните протоколи, които да 
облекчат членовете на секционните комисии. 
Предвиденото формално обединяване на гра-
фи в секционните протоколи на практика не 
би улеснило работата на членовете на секци-
онните избирателни комисии по отношение 
обработката на данните за недействителните 
бюлетини по чл. 227, 228 и чл. 265, ал. 5, за 
сгрешените бюлетини и унищожените от секци-
онната комисия бюлетини. Напротив, създава 
се необходимост от допълнителни технически 
операции, свързани със сумиране на общия 
брой на тези видове бюлетини, който следва да 
бъде отразен в протоколите. Не е без значение, 
че с „облекчените“ протоколи държавата се 
отказва от информация, която да способства 
за по-добра организация на следващите избори 
и повишаване на обучителните дейности.
3. С § 1 от ЗИД ИК се променят правомо-
щията на ЦИК във връзка с осъществяването 
на компютърната обработка на данните от 
гласуването, както и относно издаването на бю-
летин с резултатите от изборите, включително 
от машинното гласуване. Новата редакция на 
чл. 57, ал. 1, т. 33 предвижда директно възлага-
не на компютърната обработка на данните от 
гласуването и издаването на бюлетин с резул-
татите от изборите на търговското дружество 
„Информационно обслужване“ – АД.
Не приемам основния мотив на промяната, 
че след като през последните 10 години при 
провежданите конкурсни процедури за тези 
дейности на изискванията отговарял само един 
субект, той следва да бъде регламентиран и пря-
ко в закона. Въвеждането на разпоредба intuito 
personae, особено когато тя засяга нормативно 
установената компетентност на държавен орган, 
е в противоречие с конституционния принцип 
на правовата държава (чл. 4 от Конституция-
та). Ако законодателят допуска една норма да 
урежда отношения с един правен субект, то 
той следва да отчита равновесието между по-
велята за правна сигурност и тази за правната 
справедливост като компоненти от богатото, 
многопластово съдържание на принципа на 
правовата държава (Решение № 3 от 2020 г.). 
Такъв тип законодателство е и отклонение от 
чл. 1а от Закона за нормативните актове, който 
поставя изискването правилата за поведение,