Държавен вестник, бр. 27, 2004 г., стр. 53

Б Р О Й  27
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  53
в момента и предвижданията за провеждане
на евентуални горскостопански мероприятия
в бъдеще.
(4) При изготвяне на прогнозни разчети,
свързани с производителността на насажде-
нията при променен бъдещ състав, се изпол-
зват растежните таблици и средният зрелос-
тен прираст (наличен дървостой или обща про-
изводителност).
Чл. 54. Начините за изчисляването на запа-
сите, обемът на сортиментите и видът на таб-
лиците се определят със ЗП.
Раздел V
Основни насоки и цели на многофункционал-
ното стопанисване на горите
Чл. 55. (1) Основните насоки и целите, свър-
зани с организация на многофункционалното
стопанство в горите, се определят в зависимост
от инфраструктурата на района и състоянието
на горите към момента на лесоустройственото
проучване.
(2) За съгласуване на интересите в устройва-
ния обект и разработване на оптимални проек-
тни решения определяща роля има ЗП.
(3) Основни елементи на организация на
горскостопанското производство са: стопан-
ските класове, турнусите на сеч или на стопан-
ството, формите на стопанство, изборът на дър-
весни видове и системите за сеч и възобновява-
не на горите.
Чл. 56. (1) Стопанските класове са основни
стопанско-организационни единици на терито-
рията на устройвания обект.
(2) Стопанските класове се обособяват по
следните признаци: дървесен вид, бонитет, про-
изход, насоки на стопанисване, лесовъдска сис-
тема, тип месторастене и тип гора.
(3) На всеки стопански клас се определят:
целта на производството (цел на стопанството),
турнусът на сечта, размерът на ползването, сис-
темите на сечта, мероприятията по възобновя-
ването и отглеждането на насажденията и други
мероприятия и решения, свързани с възпроиз-
водството и ползването на горските ресурси.
(4) В отделни стопански класове се отделят
иглолистните горски култури, в случаите кога-
то те са създадени извън естествения им район
на разпространение.
(5) Стопанските класове се формират от
еднородни по някои от признаците, посочени в
ал. 2 насаждения с площ над 200 hа. Изключе-
ние от тази минимална норма се допуска при
тополови, акациеви, липови, върбови, елшови,
горскоплодни и други бързорастящи дървесни
видове, при които площта може да бъде по-
малка, но не по-малка от 50 hа.
(6) Формирането на стопански класове се из-
вършва за всички гори в района на дейност на
държавното лесничейство или държавната диве-
човъдна станция независимо от собствеността им.
Чл. 57. При устройството на горите по мето-
да на стопанисване по насаждения (участъков
лесоустройствен метод) се обособяват произ-
водствени групи в зависимост от дървесния вид,
условията на месторастене и целта на произ-
водството без оглед на тяхната площ.
Чл. 58. (1) Наименованието на стопанските
класове и производствените групи е посочено в
приложение № 12.
(2) При необходимост могат да се формират
стопански класове и производствени групи из-
вън номенклатурата по приложение № 12 и по-
специално за изпълнение на рекреационни, за-
щитни, ловно стопанство и други функции, как-
то и за производство на технически суровини,
семепроизводство и плодопроизводство.
(3) За всеки устройван обект се формират
определен брой стопански класове, уточнени
със ЗП.
Чл. 59. Специфичните изисквания при уст-
ройството и организацията на стопанството в
защитните, рекреационните и защитените гори
и територии се посочват в ЗП в зависимост от
вида на горите и тяхното предназначение.
Чл. 60. (1) Турнусът на сеч за всеки стопан-
ски клас се определя въз основа на техническа-
та, количествената, икономическата, възобно-
вителната, естествената и горскоплодната зре-
лост на горите, възрастовата структура на сто-
панския клас, здравословното състояние на
дървостоите и прилагания до момента турнус
съгласно приложение № 12.
(2) При тополовото стопанство турнусът се
определя съгласно Инструкцията за създаване,
отглеждане и стопанисване на тополови и вър-
бови култури (1982).
(3) Турнусът на сечта се използва като осно-
ва за разделяне на дървостоите по класове на
възраст, възрастови групи и най-общо на зрели
и незрели дървостои.
(4) При постепенно-сечищните форми на
стопанство за зрели се определят онези дърво-
стои, чиято възраст попада в рамките на един
клас на възраст преди установения турнус, а за
презрели —над този турнус.
(5) При голосечищната форма на стопанст-
во зрели са насажденията с възраст, равна на
възприетия турнус на сеч, а презрели —с въз-
раст, по-голяма от този турнус.
(6) Зрелите и презрелите дървостои форми-
рат експлоатационния запас и в тях се проекти-
рат възобновителни сечи.
Чл. 61. При случай на недоказана специфич-
на зрелост в защитните и рекреационните гори
в тях могат да се установяват турнуси с един до
два класа на възраст по-високи в сравнение с
горите с основно дървопроизводителни и сре-
дообразуващи функции.
Чл. 62. При горите за реконструкции се оп-
ределя реконструкционен период.