Държавен вестник, бр. 1, 2014 г., стр. 35

БРОЙ  1	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  35  
несъвместимост. В тълкувателното решение 
обаче се приема, че и в тази хипотеза трябва 
да се подаде оставка и Народното събрание е 
длъжно да я приеме. Както е казано изрично 
в точка шеста на диспозитива на решението 
на Конституционния съд, „за да преустанови 
състоянието на несъвместимост“. Така, про-
тивно на принципите на конституционното 
право, се приема, че със своя акт – реше-
нието за избор, процедурно и по същество 
произнесен в рамките на предоставената му 
компетентност, Народното събрание създава 
състояние на несъвместимост и затова според 
израза на тълкувателното решение трябва да 
предприеме действия, за да ликвидира това 
състояние – да преустанови състоянието на 
несъвместимост. Практическият резултат, 
основан на неправилната създадена тълкува-
телна предпоставка, е създаване на спорове, 
противоречиво и усложнено положение не 
само на народния представител, но и на са-
мото Народно събрание, и за институцията, за 
ръководството на която е направен изборът, 
и поставянето на решението на проблема 
вън от законодателната власт. Това е в остро 
противоречие с чл. 4 от Конституцията за 
правовия характер на държавата. 
Конституционен съдия: 
Цанка Цанкова
На конституционните съдии Стефка Стоева 
и Георги Ангелов
Считаме двете питания в искането за 
тълкуване на чл. 84, т. 8 във връзка с чл. 72, 
ал. 1 и 2 и чл. 68, ал. 1 от Конституцията, на 
които е отговорено с т. 5 и 6 от диспозитива 
на решението, за недопустими.
Тълкуването е преходът от знак (жестов, 
графичен, фонетичен, съчетание от звуци, думи 
или изречения) към значение. Разкриването 
на означаемото, т. е. на смисъла на знаците, 
поначало става неформално и се извършва 
ежедневно, навсякъде и от всеки в обществото. 
Тълкуване също е и довеждането до зна-
нието на заинтересованите лица на така 
разкрития смисъл.
Институционалното, още повече задъл-
жителното тълкуване обаче е формално. То 
е необходимо при спор по смисъла на думи 
и/или изречения на разпоредби. Този спор 
трябва да е обективиран. Тълкуването, вклю-
чително на разпоредби от Конституцията, е 
допустимо само ако има повече от един от-
говор за смисъла на тълкуваната разпоредба, 
в резултат на което тя може да се приложи 
по най-малко два начина.
В случая искането не съдържа тази пред-
поставка. Единственият мотив, изложен в него, 
е, че „в публичното пространство същест-
вуват противоречиви тези относно момента 
на прекратяване на правомощията на наро-
ден представител поради избиране на друга 
длъжност от парламента“. Противоречивите 
тези не са основание Конституционният съд 
да тълкува разпоредби, по чието прилагане 
не е имало правен спор, само защото такъв 
би могъл да възникне.
Разпоредбите и на чл. 72, ал. 1, т. 2, и на 
чл. 84, т. 8 от Конституцията са ясни и относно 
точния им смисъл не се спори в доктрината 
и в практиката. (Дори да са приети с едно 
решение, волеизявленията за избор на народен 
представител за ръководител на институция, 
определена със закон, и за прекратяване на 
пълномощията му като народен представител 
са два отделни и самостоятелни акта на пар-
ламента.) Всеки от тях е със свои собствени 
предмет, съдържание и правни последици. Не 
е възможно едното волеизявление да „инкор-
порира елементи“ на другото.
По същия начин стоят нещата и с воле-
изявлението на народния представител, че е 
съгласен да заеме длъжността. То е с предмет 
и съдържание, различни от волеизявление за 
подаване на оставка, поради което не може 
да има и нейните правни последици.
Конституцията дава еднозначни отговори 
и на двете питания.
Посочените от нас питания, впрочем, не 
са за изясняване на точния смисъл на кон-
кретна конституционна разпоредба. Иска се 
решаването на два конкретни конституционни 
казуса, което не може да стане in abstracto, 
защото Конституционният съд не разполага с 
такова правомощие – чл. 149, ал. 1 от Основ-
ния закон. Казусите следва да бъдат решени 
след евентуалното си възникване, не чрез 
предрешаване на въпросите под формата на 
хипотези.
Конституционни съдии: 
Стефка Стоева 
Георги Ангелов
9588
РЕШЕНИЕ № 15 
от 19 декември 2013 г.
по конституционно дело № 19 от 2013 г.
Конституционният съд в състав: предсе-
дател: Димитър Токушев, членове: Благовест 
Пунев, Пламен Киров, Красен Стойчев, Цан-
ка Цанкова, Стефка Стоева, Румен Ненков, 
Кети Маркова, Георги Ангелов, Борис Вел-
чев, Анастас Анастасов, Гроздан Илиев, при 
участието на секретар-протоколиста Милка 
Бонева разгледа в закрито заседание на 12 
и 18 декември 2013 г. конституционно дело 
№ 19 от 2013 г., докладвано от съдията Георги 
Ангелов.
Делото е образувано на 9.07.2013 г. по искане 
на 51 народни представители от 42-то Народно 
събрание за установяване на противоконститу-