Държавен вестник, бр. 73, 2016 г., стр. 49

БРОЙ  73	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  49  
Приложение 2
Практическо ръководство
за определяне възрастта на шапните лезии при 
говедата и вземане на подходящите проби за ла-
бораторно потвърждение на болестта
 
Български фокален център към ЕФСА
Център за оценка на риска към 
Българската агенция по безопасност на храните
София, 2013 г.
Работна група за изготвяне на ръководството:
д-р Георги Чобанов,
проф. д-р Георги Георгиев,
доц. д-р Бойко Ликов
Център за оценка на риска,
бул. Цар Борис III № 136, 1618 София, Бъл-
гария
1. Резюме
Шапът е едно от най-важните за ветеринар-
ната медицина заболявания. Въпреки че етио-
логията и епизоотологията му са известни от 
много години, все още не може да се прогно-
зира появата на нови огнища. Бързото разпрос-
транение, ниската смъртност и сравнително 
лекото преболедуване създават условия за него-
вото широко разпространение за кратко време, 
поради което борбата с възникналите огнища 
винаги е прекалено скъпа.
Протичането на заболяването при различни-
те видове животни се манифестира с различна 
клиника. При домашните животни най-разли-
чими са симптомите, които демострират гове-
дата, докато при овцете и козите заболяването 
обикновено протича със слаба клинична сим-
птоматика, а понякога без явни или с трудно-
забележими клинични признаци.
Начинът на излъчване на вируса в околната 
среда и неговотоо количество зависи от етапа 
на инфекцията. В зависимост от етапа на ин-
фекцията варира и видът на пробите, както и 
от метода за доказване наличието на вируса. В 
тази връзка е от голямо значение да се определи 
точната дата на инфектиране на животните в 
огнището.
В настоящата брошура е описан начинът 
за определяне на най-вероятната дата на про-
никване на вируса на шапа в огнището. Описа-
ни са симптомите при говедата, тъй като при 
тях тя може да се определи с най-голяма точ-
ност. Трябва да се има предвид, че за точното 
датиране е необходимо да се прегледат колкото 
е възможно повече говеда от огнището. Разгле-
дана е динамиката на развитие на инфекията 
с шапен вирус в организма на говедото с пе-
риода на виремия и образуването на антитела 
в динамика и връзката им с използването на 
подходящи методи за диагностика в лаборато-
рията и най-подходящите проби за всеки етап 
от патогенезата на заболването.
Ключови думи: шап, лезии, антитялообра-
зуване, виремия, антиген, антитяло, AgELISA, 
LPBL ELISA, NS ELISA, RT-PCR, probang, carrier 
status, вземане на проби, езофаго-фарингеален 
секрет (OP)
2. Случаи на шап в България за периода 
1972 – 2011г.
За този период е установен шап по годи-
ни в следните населени места: с. Нова Черна 
(Сс) 1972 – 1973г. (субтип А5). За 3 месеца са 
обхванати повечето от окръзите на Северна 
България – от 
Силистренски 
до 
Врачански; 
1977 г. – с. Сламино 
и 
с. Каравелово 
(Яб); 
1979 г. – с. Кунино (Вр) (субтип С1); 1981г. – КОС 
Ямбол (О1, А22); 1984 – 1985г. – с. Млекарево 
(Сл), с. Ханово (Яб), с. Радовец (Яб), с. Маточина 
(Хс) – субтип Азия 1; 1991г. – с. Стефан Кара-
джово, Яб, О1; 1993 г. – Симеоновград, Хасков-
ска област – О1; 1996г. – с. Малко Шарково, 
Ямболска област – О1; 2011 г. – 11 епизоотични 
огнища в Бургаска област (с. Кости, с. Резово, 
с. Граматиково, с. Кирово, с. Граничар, с. Голя-
мо Буково, с. Факия, с. Момина църква, с. Близ-
нак – две епизоотични огнища, и с. Долно Ябъл-
ково) – субтип О1. На картата са представени 
случаите на шап за периода 1991 – 2011 г.
3. Характеристика на заболяването и епизо-
отична обстановка
Причинителят на шапа е от семейство 
Picornaviridаe, род Aphthovirus, със седем серо-
логични типа и над 65 субтипа на вируса. Шапът 
е силноконтагиозна, остро протичаща вирусна 
инфекция по чифтокопитните животни, особено 
при говедата. При другите преживни животни и 
най-вече при овцете заболяването може да про-
тече протрахирано, с умерена и нехарактерна 
клинична симптоматика или олигосимптомно. 
Шапният вирус се характеризира не само с ви-
соката си устойчивост и преживяемост в окол-
ната среда, но и със свойството да се задържа за 
по-къс или по-дълъг период в лимфоретикулар-
ната тъкан (назо-фарингеалната област и сливи-