Държавен вестник, бр. 104, 2023 г., стр. 24

СТР.  24	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  104
писва на записващо техническо устройство“, 
а върху отпечатаната бюлетина „е изписан 
отразеният вот“.
Видно от изложеното, законът третира по 
един и същ начин избирателите в изборния 
процес, независимо от избрания способ, из­
между предоставените със закона алтернатив­
ни възможности – гласуване чрез хартиена 
бюлетина или чрез бюлетина за машинно 
гласуване. Важно е да се подчертае, че законо­
дателят изрично квалифицира тези два способа 
за реализиране на активното избирателно 
право като „равностойни“ в разпоредбата на 
чл. 206, ал. 2 ИК и въвежда еднакви правила 
за гласуването. Както Конституционният съд 
подчертава в Решение № 9 от 2021 г. „Начи­
нът на гласуване – чрез отбелязване на вота 
върху хартиена бюлетина, върху бюлетина 
за машинно гласуване или по друг начин, 
по който се упражнява правото на глас – е 
въпрос на законодателна целесъобразност, 
която сама по себе си не подлежи на контрол 
за конституционност, стига законът да спазва 
принципите на избирателното право, установе­
ни в чл. 10 от Конституцията, и в частност да 
предвижда равно третиране на всички гласове, 
независимо от начина на тяхното подаване“. 
В настоящия случай това е постигнато от 
законодателя. От значение при преценката за 
конституционност на обсъжданата законова 
разпоредба е, че независимо от това какъв вид 
способ за гласуване е предвиден от закона, 
има въведени гаранции за осигуряване на 
интегритета на изборния процес и равното 
участие в него на гражданите.
Предвид изложените съображения Консти­
туционният съд намира, че в оспорените си 
части разпоредбата на чл. 206, ал. 1 ИК не 
нарушава принципа на равното избирателно 
право и е в съответствие с изведените кон­
ституционни стандарти според практиката на 
Конституционния съд в обсъжданата материя.
– Относно чл. 206, ал. 3 ИК
Що се отнася до оспорената разпоредба на 
ал. 3, чл. 206 ИК, в искането се твърди, че с 
„въвеждането в ал. 3 на чл. 206 на едностранна 
забрана само за избирател, който е избрал да 
гласува с бюлетина за машинно гласуване, да 
не може да гласува с хартиена бюлетина, води 
до неравнопоставено третиране на гражданите 
и създава допълнителен стимул за гласуване 
с хартиена бюлетина“. Вносителят приема, 
че „по този начин … правата на гражданите, 
гласуващи с бюлетина за машинно гласуване, 
са по-слабо защитени, а самите избиратели са 
поставени в по-неблагоприятно положение в 
нарушение на чл. 6 от Конституцията“.
Конституционният съд отбелязва, че с 
измененията в ИК през 2022 г. (обн., ДВ, 
бр. 104 от 2022 г.) в разпоредбата на чл. 206, 
ал. 3 е възстановено нормативното є съдър­
жание според редакцията към момента на 
приемането на Кодекса (обн., ДВ, бр. 19 от 
2014 г.), а именно: „Избирател, който е избрал 
да гласува с бюлетина за машинно гласуване, 
не може да гласува с хартиена бюлетина.“ 
ИК действително изрично предоставя право 
на избирател, избрал да гласува с хартиена 
бюлетина, който сгреши при поставянето 
на знака, изразяващ неговия вот, да върне 
сгъната сгрешената бюлетина на секцион­
ната избирателна комисия и да получи нова 
бюлетина за гласуване от същия вид (чл. 267, 
изр. първо ИК). Това право се предоставя 
на избирателя обаче само веднъж (чл. 267, 
изр. второ ИК), за да се избегне обявяване 
на подадения вот за невалиден с отчитане 
на житейската вероятност за допускане на 
грешка при попълването на бюлетината. 
Съгласно разпоредбите на чл. 266, ал. 1 и 
чл. 278, ал. 3 ИК вписването в бюлетината на 
специални символи, като букви, цифри или 
други недопустими знаци, прави бюлетината 
недействителна, респективно – вота невалид­
но подаден. В случаите, когато избирател е 
избрал да гласува с бюлетина за машинно 
гласуване, подаване на недействителна бюле­
тина е обективно невъзможно. В тази хипотеза 
самото устройство за машинно гласуване не 
допуска процедурата по гласоподаването да 
завърши, ако е направено друго от избирателя 
освен еднозначно отбелязване на вота и съот­
ветно – на предпочитанието (преференцията) 
за кандидат от избраната от него кандидат­
ска листа на партия или коалиция (чл. 268, 
ал. 3, изр. първо, чл. 329 ИК). Кодексът обаче 
предоставя възможност на избирателя при 
машинно гласуване еднократно да промени 
избора си преди потвърждаването му (чл. 268, 
ал. 3, изр. второ ИК). Подобна възможност 
за промяна е свързана със спецификата на 
техническо устройство за машинно гласуване, 
позволяващо корекция на подадения вот да 
бъде извършена в самия процес на гласуване. 
Тя е в съответствие с изразената препоръка 
от страна на Венецианската комисия – „из­
бирателят трябва да получи потвърждение 
на своя вот и да го коригира, ако е необхо­
димо, гарантирайки тайната на гласуването“ 
(Кодекс на добрите практики по изборни 
въпроси – DL-AD(2002)023rev2-cor, приет от 
Венецианската комисия на 18 – 19 октомври 
2002 г.). След приключване на гласуването, 
както бе посочено вече, се отпечатва бюле­
тина от машинното гласуване, върху която е 
изписан отразеният от техническото устрой­
ство вот (за да гарантира адекватността на 
отразяваното, законодателят урежда подробно 
процедурата на удостоверяване на съответстви­
ето на техническите устройства за машинно 
гласуване с определените от ЦИК технически 
изисквания към апаратната и програмната 
част на техническите устройства за машинно 
гласуване – чл. 213а и следващи във връзка с 
чл. 213, ал. 3 ИК). Гаранция за съхраняване 
на тайната на вота е указаното в разпоредбата 
на чл. 268, ал. 4 ИК, бюлетината да се сгъва 
по начин, който не позволява да се вижда