Държавен вестник, бр. 43, 2013 г., стр. 47

БРОЙ  43	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  47  
4.2.5.6. Контрол на миялно-дезинфекционни 
машини. За всяка партида се осъществява кон-
трол на основните физични параметри. Миял-
но-дезинфекционните машини се контролират 
по един или в комбинация от следните методи:
4.2.5.6.1. Индикатори за ефективност на по-
чистването. Дават визуална, качествена оценка 
за степента на почистването. Използват се те-
стове с естествени замърсители – хемоглобин, 
албумин, фибрин, които имитират замърсяване 
с кръв, както и синтетични тестове, натоварени 
с протеини, липиди и полизахариди, без кръвни 
съставки.
4.2.5.6.2. Протеинов тест. Дава количествена 
оценка за белтъчното натоварване, при който се 
наблюдава пропорционалност между количество-
то белтък и степента на оцветяване.
4.2.5.6.3. Луменометричен метод. Дава ко-
личествена оценка на почистването на базата 
на АТФ.
4.2.5.7. Контрол на въздуха. 
Прецизен микробиологичен контрол на въз-
духа се извършва чрез автоматични устройства, 
засмукващи въздух. По този начин се определя 
количествено броят на микроорганизмите в 
определен обем въздух. 
При липса на такива устройства се използва 
седиментационен метод на Кох.
4.2.6. Пълно описание на методите за контрол 
на дезинфекциите
4.2.6.1. Метод на отпечатъкови микробни 
култури. Извършва се чрез контактни петри за 
контрол на дезинфекциите. Отпечатъкът се взима 
с лек натиск от обектите, подлежащи на контрол. 
Петритата се култивират на 37°C за 48 часа.
4.2.6.2. Метод чрез смивове с тампон. Прилага 
се, когато отпечатъковият метод трудно или почти 
е невъзможно да бъде приложен. Извършва се 
чрез стерилен тампон, напоен със стерилна вода 
или физиологичен разтвор, с който се обтрива 
площ от 10/10 см  (100 см2), след което се раз-
сява върху твърда хранителна среда. Пробите се 
култивират на 37°C за 48 часа.
4.2.6.3. Метод на промиване с физиологичен 
разтвор. Със стерилна пипета през лумена се 
прокарва 5 – 10 мл стерилен физиологичен раз-
твор, който се събира в стерилна епруветка и 
се култивира на 37°C за 48 часа. 
4.2.6.4. Метод на Кох за определяне на мик-
робно число в течности. Пробите от изследва-
ната вода и диализни течности се вземат със 
стерилни пипети. За всяка проба са необходими 
6 стерилни петрита с диаметър 90 мм, в които 
се слагат в две повторения, съответно по 1 мл, 
0,5 мл и 0,1 мл от взетите проби. Към петритата 
се добавя 15 – 20 мл разтопен и темпериран до 
50°C обикновен (месопептонен) агар, хомогени-
зира се и след застиване пробите се култивират 
на 37°C за 48 часа.
4.2.6.5. Метод за определяне на микробно 
число в дезинфектанти и работни дезинфекци-
онни разтвори в процеса на тяхната употреба. 
Методът се прилага за контрол на дезинфектанти 
и дезинфекционни разтвори, предназначени за за-
бърсване на повърхности, както и такива, в които 
се потапят/накисват различни обекти – прибори 
и пособия за обслужване на пациенти, съдове 
и прибори за хранене, лабораторна стъклария, 
инструментариум, постелъчен инвентар, бельо, 
кърпи и пособия за почистване и дезинфекция. 
По правило дезинфекционният разтвор трябва 
да се изготвя непосредствено преди употреба и 
в процеса на работа да се подменя в зависимост 
от неговото замърсяване. Методът се извършва, 
като към 1 мл от използвания дезинфектант или 
дезинфекционен разтвор се добавят 9 мл неу-
трализатор (или физиологичен разтвор).  Хомо-
генизира се добре  и се закапва по 0,2 мл върху 
петри с кръвен агар или Ендо агар. Разсява се 
със стерилна шпатула до изсушаване. Пробите 
се култивират на 37°C за 48 часа. Броят колонии 
(без спороносните) в едно петри се умножава 
по 50, за да се намери количеството микроор-
ганизми в 1 мл проба.
4.2.6.6. Метод на Кох за контрол на въздуха. 
В изследваното помещение се поставят отворени 
петри с агар (най-често кръвен). Експозицията 
е 2 часа, след което пробите се култивират на 
37°C за 48 часа.
4.2.7. Критерии за оценка качеството на де-
зинфекциите
4.2.7.1. Дезинфекция на ръце на медицински 
персонал: 
За предотвратяване контаминирането на 
ръцете и разпространяване на потенциално па-
тогенни причинители, както и за инактивиране 
на транзиторни микроорганизми и редуциране 
на резидентната флора се прилага дезинфекция 
на ръцете на медицинския персонал.
Хигиенната дезинфекция цели унищожаване 
на транзиторната микрофлора, попаднала върху 
ръцете в процеса на работа.
Хирургичната дезинфекция цели унищожаване 
на транзиторната и редукция на постоянната 
микрофлора на ръцете.
След третиране на ръцете с дезинфектант 
върху тях не трябва да се откриват патоген-
ни и условно патогенни микроорганизми 
от семейство Enterobacteriaceae, Pseudomonas 
aeruginosa, Acinetobacter baumannii, Stenotrophomonas 
maltophilia, Burkholderia cepacia, Staphylococcus aureus, 
Enterococcus faecium, Enterococcus faecalis.
4.2.7.2. Дезинфекция на медицински инстру-
ментариум:
Предпоставка за ефективно обеззаразяване е 
предварителното отстраняване на остатъци от 
органична материя, по възможност с автома-
тизирани методи за почистване и дезинфекция, 
които подлежат на валидиране и гарантират 
качествена деконтаминация.
След дезинфекция върху инструментите не 
трябва да има патогенни и условно патогенни 
микроорганизми от семейство Enterobacteriaceae, 
Candida spp., Streptococcus haemolyticus B, Streptococcus 
pneumoniae, Pseudomonas aeruginosa, Acinetobacter 
baumannii, Stenotrophomonas maltophilia, Burkholderia 
cepacia, Staphylococcus aureus, Enterococcus faecium, 
Enterococcus faecalis.
След дезинфекция инструментите се подсу-
шават, опаковат и стерилизират.
4.2.7.3. Дезинфекция на специална медицинска 
апаратура: