Държавен вестник, бр. 67, 2010 г., стр. 120

СТР.  120	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  67
б) ръководи се от хабилитирано лице с при­
зната специалност „Клинична хематология“; 
в) може да включва (включват) в редовния 
си състав и други специалисти в зависимост от 
конкретната проблематика;
г) право да бъдат членове на клинична ко­
мисия имат и специалисти от други лечебни 
заведения, ако отговарят на изискванията;
д) достъп до заседанията на клиничните 
комисии имат и лекарите, ангажирани с ле­
чебно-диагностичния процес.
2.7. Клиничните комисии заседават по пред­
варително обявен график.
2.8. Насочването към клинична комисия по 
хематология става с оригиналната медицинска 
документация (епикризи, рентгенови снимки, 
компютър-томографии, сцинтиграфии) и всички 
цитологични и хистологични материали (пре­
парати и парафинови блокчета от биопсии).
2.9. Решенията на клиничните комисии са 
писмени и се подписват от членовете на ко­
мисията. Копие от решението се предоставя 
на лекуващия лекар.
2.10. Решението на клиничната комисия за 
всеки един новодиагностициран случай задъл­
жително включва:
1) Окончателна диагноза, стадий на заболя­
ването, прогностична група (в зависимост от 
конкретната неоплазия) или диагностичен план 
в случаите, в които наличната информация не 
позволява окончателното им определяне, като 
решението може да включва необходимост от 
повторение на проведени вече консултации или 
назначаване на нови.
2) Лечебна тактика. Клиничната комисия 
не разглежда лечебната тактика при пациенти, 
при които извършените изследвания са нека­
чествени, двусмислени или недостатъчни за 
точно определяне на клиничната диагноза и 
стадий. В този случай комисията препоръчва 
извършването на допълнителни изследвания 
и консултации и насрочва разглеждането на 
случая на следващо заседание.
2.11. Решението на клиничната комисия 
при пациенти, обсъждани в хода на лечението, 
включва становище за:
а) оценката на терапевтичния отговор;
б) промяна в лечебната тактика при пока­
зания;
в) спиране на лечението при показания;
г) насочване за палиативни грижи при 
показания.
2.12. Решенията на клиничната комисия са 
препоръчителни за всички лечебни заведения, 
провеждащи лечението или отделни компоненти 
(методи) от лечебната тактика, освен в случаите 
на поява на тежки нежелани събития (налага­
щи временно преустановяване на лечението) 
или прогресия на заболяването със значително 
влошаване на общото състояние.
2.13. Решенията на клиничните комисии 
са съобразени със стандартните оперативни 
процедури за диагностика и лечение на забо­
ляванията на кръвта и кръвотворните органи.
2.14. Специфичното лечение на пациент 
със злокачествено хематологично заболяване 
не започва, ако той не е обсъден на клинична 
комисия и не е определена цялостната ком­
плексна лечебна тактика. По изключение ле­
чението може да бъде започнато при спешни 
показания, но случаят следва да бъде разгледан 
от клиничната комисия при първото є редовно 
заседание.
3. Задължителна медицинска документация 
при обслужване на пациент в лечебно заведение 
с хематологични структури
3.1. Задължителна медицинска докумен­
тация при обслужване на пациент в лечебно 
заведение по хематология от извънболничната 
помощ включва изискваните от нормативната 
уредба форми. 
3.2. Задължителна медицинска документация 
при обслужване на пациент в лечебно заведение 
за болничната помощ по клинична хематология 
включва изискваните от нормативната уредба 
форми и копие от решение на клиничната ко­
мисия по хематология при всички пациенти с 
малигнени хематологични заболявания.
4. Проследяване на пациенти с хематоло­
гични заболявания
4.1. Задължително се проследяват следните 
хематологични заболявания:
а) малигнени хемопатии;
б) вродени нарушения на хемостазата;
в) вродени хемолитични анемии (таласемия 
майор);
г) апластична анемия.
4.2. Проследяването след лечение на пациент 
с хематологично заболяване е периодът след 
приключване на лечението. Задачата на регу­
лярните клинични прегледи и специализирани 
изследвания е да се потвърдят излекуването, 
ремисията, рецидивът и/или прогресията на 
болестта. 
4.3. Проследяването на доброкачествените 
хематологични заболявания се осъществява от 
лекар с призната специалност по клинична хе­
матология на всички нива на хематологичната 
помощ, а диспансеризацията им – съгласно 
действащите нормативни актове. 
4.4. Проследяване на пациенти със злокачест­
вени хематологични заболявания се извършва 
от лекар с призната специалност „Клинична 
хематология“ на всички нива на хематологич­
ната помощ, а диспансеризацията – съгласно 
Наредба № 39 от 2004 г. за профилактични 
прегледи и диспансеризация. 
4.5. Проследяването при отделните хемато­
логични заболявания (клиничните прегледи, 
видът и честотата на изследванията) се базира