Държавен вестник, бр. 47, 2004 г., стр. 39

Б Р О Й  47
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  39
минаването от едно в друго учебно съдържание, първо-
начални умения за работа с понятия, анализ на текст и
извличане на смисли, обосноваване на тези и антитези.
Втора—създаване на философско есе върху избран
фрагмент от три зададени, съдържащ едно идейно ядро
или минимум две от основните понятия според Дър-
жавните образователни изисквания и учебните програ-
ми. С тази част се измерват знанията, компетенциите и
уменията на зрелостниците; способността им да си слу-
жат с основни философски понятия, идеи, принципи и
теории в тяхното богатство и смислово многообразие
като познавателни средства, осигуряващи синтез на
знания и умения; способността им да осмислят своя
жизнен опит с философски средства; умението им да
създават и аргументират собствени идеи, свързани с
общочовешките ценности, хуманизма и гражданското
самосъзнание; нивото на общата писмена, интерпрета-
тивна и стилистична култура.
I Информативна—отбелязват се особености по про-
тичането на изпита, ако има такива, и задължително час
на предаване на работата от член на изпитната комисия.
I Обосноваваща—след всяка от двете части на изпит-
ния свитък двамата оценители мотивират писмено оцен-
ката и отбелязват получените точки в специални графи.
V. Изисквания за оценяване
 Изпитният свитък се оценява независимо от двама
оценители.
Крайната оценка е средноаритметична от оценките
на двамата оценители и се определя с точност до третия
десетичен знак.
Оценката се формира според общия брой точки, като
преходът от точкова в шестобална система се извърш-
ва по скала.
 Скалата за оценяване има за цел да диференцира
оценката с точност до 0,25:
От 22 до 27 точки: оценка среден (3,00)
От 28 до 33 точки: оценка среден (3,25)
От 34 до 39 точки: оценка добър (3,50)
От 40 до 45 точки: оценка добър (3,75)
От 46 до 51 точки: оценка добър (4,00)
От 52 до 57 точки: оценка добър (4,25)
От 58 до 63 точки: оценка много добър (4,50)
От 64 до 69 точки: оценка много добър (4,75)
От 70 до 75 точки: оценка много добър (5,00)
От 76 до 81 точки: оценка много добър (5,25)
От 82 до 87 точки: оценка отличен (5,50)
От 88 до 93 точки: оценка отличен (5,75)
От 94 до 100 точки: оценка отличен (6,00)
 Изпитът е издържан, ако зрелостникът е постиг-
нал минималния брой точки—от двадесет и две (22) —
от двете части.
Оценката на националната комисия е окончателна и
се вписва в дипломата за завършено средно образование.
За първа част
 Основни критерии за оценяване на първата част са
степента, в която зрелостникът демонстрира умения да:
• разпознава и посочва верните отговори на тесто-
вите задачи;
• дефинира и сравнява понятия;
• характеризира и обосновава идея/идеи;
• открива противоречия и аргументира тези и ан-
титези;
• трансформира определено твърдение (научно,
историческо, житейско и др. ) при зададени условия;
• тълкува текст, като извлича, сравнява или проме-
ня смисли.
 Отговорите на първите двадесет (20) тестови зада-
чи се оценяват по шаблон—1 точка за верен отговор.
 Последните пет задачи предполагат вариативни
отговори, насочени към проверка на способността за
прилагане на философски умения, както в предметите
от цикъл “Философия”—задължителна и профилирана
подготовка, така и от други предмети от общообразова-
телния курс. Отговорите се оценяват в диапазон от 0 до
6 точки.
Оценяването на петте задачи се основава на следни-
те критерии:
• За първата задача—въпрос за дефиниране на две
философски понятия в смислова връзка:
—за неправилно дефиниране и на двете понятия—
нула (0) точки;
—за дефиниране на едно понятие и просто посочва-
не на другото—една (1) точка;
—за частично дефиниране и на двете понятия, без
да е изведена смислова връзка—две (2) точки;
—за обстойно дефиниране на едно понятие и час-
тично определяне на друго, без да е изведена смислова
връзка между тях—до четири (4) точки;
—за обстойно дефиниране на едно и частично опре-
деляне на друго с посочена смислова връзка между тях—
пет (5) точки;
—за обстойно дефиниране и на двете понятия с из-
ведена смислова връзка—шест (6) точки.
• За втората задача—въпрос за откриване и промя-
на на философски смисъл в нефилософски текст (нау-
чен, исторически, художествен и др.) чрез посочени
понятия или условия:
—за неправилно тълкуване на текста или за подмя-
на на понятията/условията— нула (0) точки;
—за тълкуване на текста в несвързана форма и еле-
ментарна замяна на тезата—една (1) точка;
—за непоследователно тълкуване на текста в стила
на съответната предметна област (физика, биология,
история, изкуство и т.н.) и промяна на смисъла, без да
се използва категориалният апарат на философията—
две (2) точки;
—за непоследователно тълкуване, включващо фи-
лософски понятия, близки до смисъла на текста—три
(3) точки;
—за последователно научно (в съответната пред-
метна област) и философско тълкуване и частична про-
мяна на смисъла на текста—четири (4) точки;
—за последователно научно-философско тълкува-
не, промяна на смисъла и преход към други равнища на
знание в съответната предметна област—пет (5) точки;
—за цялостна промяна на смисъла на текста с фор-
мулирани философски тези и аргументирани научни и
светогледни следствия—шест (6) точки.
• За третата задача—въпрос за характеристика на
идея (определяне на общ смисъл) от посочени понятия
в няколко смислени изречения (не повече от 5):
—за погрешно определяне на приведените понятия
и подмяна на задачата—нула (0) точки;
—за просто редополагане на понятията в изрече-
ние—една (1) точка;
—за определяне на идеята чрез едно понятие—две
(2) точки;
—за ограничено разкриване на идеята с част от по-
нятията (две-три)—три (3) точки;
—за формулиране на идеята чрез недостатъчно за-
дълбочено определяне на понятията— четири (4) точки;
—за свързано включване на понятията в определя-
не на идеята—пет (5) точки;
—за цялостно разгръщане на идеята чрез последо-
вателно включване на посочените понятия—шест (6)
точки.
• За четвъртата задача—въпрос за откриване и де-
финиране на противоречие и обосноваване на теза и
антитеза в зададен текст:
—за неоткриване на противоречието и необоснова-
ване на теза и антитеза —нула (0) точки;
—за откриване на противоречието, без да са форму-
лирани теза и антитеза —една (1) точка;
—за откриване и дефиниране на противоречието и
тълкуване на тезата/антитезата чрез просто обръщане
на понятията—две (2) точки;
—за дефиниране на противоречието и разработване
единствено на тезата или антитезата—три (3) точки;
—за дефиниране на противоречието и непълно обос-
новаване на тезата/антитезата—четири (4) точки;