Държавен вестник, бр. 11, 2010 г., стр. 31

БРОЙ  11	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  31  
2. Структура 
2.1. Характеристика на структурата на общия 
кардиологичен сектор:
2.1.1. стационарна зона, чиито основни функ­
ционални помещения са стаите за пациенти, раз­
положени в непосредствена териториална близост 
с останалите сектори на клиниката/отделението 
по вътрешни болести или друга специалност и 
специално осигурен лесен достъп до отделението 
за интензивно лечение на вътрешните болести; 
2.1.1.1. едно болнично легло трябва да има 
принадлежаща към него площ не по-малко от 
5 кв. м, а минимална площ на стаята – 8 кв. м; 
стаята да има достъп до пряка дневна светлина; 
да има пряка или непряка връзка със санитарен 
възел; болничните легла да са подвижни и меж­
ду тях трябва да има пространство за действие 
на персонала, за движение на пациентите и за 
манипулиране с инструментите и материалите; 
минималната широчина на манипулационното 
пространство е 70 см;
2.1.1.2. всеки пациент да има улеснен достъп 
до санитарен възел, комуникационна система (ин­
терком), източник на енергия, локално осветление 
и източник на кислород с маска; 
2.1.1.3. коридорите в сектора по кардиология 
са елемент, който има важни функции, свързани 
с придвижване на пациентите, провеждане на 
рехабилитационни процедури, зона, в която е въз­
можно да възникнат спешни ситуации, пораждащи 
необходимостта от провеждане на реанимационни 
действия, поради което е наложително да са решени 
така, че да позволяват манипулиране с легла или 
подвижни пациентски столове;
2.1.2. други структури, свързани с дейността 
на специализирания персонал в общия сектор по 
кардиология:
2.1.2.1. сестрински модул с открит визуален 
достъп до коридора и болничните стаи и кому­
никационна система с пациентите и с включен 
сестрински пост, които да са съобразени със струк­
турата на отделението/клиниката по вътрешни 
болести или друга специалност;
2.1.2.2. стаи и/или кабинет за физиотерапия 
за пациенти, получаващи рехабилитационни 
процедури, за които не е задължително да бъдат 
териториална част от стационара.
3. Изисквания за оборудване 
3.1. Специфично лечебно-диагностично меди­
цинско оборудване: 
3.1.1. сертифициран ЕКГ апарат (1 апарат за 
сектора), хартия за запис; 
3.1.2. монитори за контрол на сърдечен ритъм, 
артериално налягане и температура (1 монитор 
на 6 легла);
3.1.3. апарати за измерване на артериално 
налягане (всеки лекар);
3.1.4. оборудване за провеждане на реанимаци­
онни процедури в сектора по кардиология – де­
фибрилатор, интубационен набор, инструментална 
количка, перфузори, инфузионни помпи, инфузи­
онна стойка; източник на кислород, вакуум; 
3.1.5. комплект от инструменти за плеврална 
и перикардна пункция; 
3.1.6. оборудване на коридорите – изводи за 
електричество, бърз и лесен достъп до оборудване 
за реанимационни процедури.
4. Персонал
4.1. Лекари:
4.1.1. количествената характеристика на ле­
карския състав на клиниката/отделението по 
вътрешни болести или друга специалност трябва 
да осигурява нормално и непрекъснато целоднев­
но и целогодишно функциониране на сектора по 
кардиология при предвидената норма за най-малък 
брой легла – от 1 до 2 лекари за 5 легла;
4.1.2. от лекарите в сектора по кардиология 
към клиниката/отделението по вътрешни болести 
или друга специалност най-малко един трябва да 
притежава специалност по кардиология; 
4.2. Специалисти по здравни грижи:
4.2.1. старша медицинска сестра – 1 с квали­
фикация „бакалавър“;
4.2.2. сестрински състав – оптимално е съот­
ношението сестри:лекари – 2:1.
4.3. Други длъжности – медицински секретар, 
санитари и друг помощен персонал, в зависимост 
от организацията на работа и необходимостта от 
тях в клиниката/отделението по вътрешни болести 
или друга специалност.
5. Професионална дейност
5.1. Общи положения:
5.1.1. професионалната дейност, осъществявана 
от лекарите и другите медицински специалисти, 
е насочена към хоспитализиране и лечение на 
спешни и планови пациенти, с кардиологични 
остри или изострени сърдечно-съдови заболявания, 
както и към болни в периода след преодоляване 
на острата фаза на съответното заболяване във 
фаза на долекуване;
5.1.2. дейността се извършва непрекъснато 
24 часа в денонощието; при необходимост се 
осигурява до 30 минути явяване в клиниката/от­
делението на лекар и/или сестра в извънработно 
време или на външен консултант;
5.1.3. дейността се основава на правилата, 
посочени в ръководствата/алгоритмите за добра 
клинична практика, които са задължителни за всяка 
кардиологична клиника (базирани на ръководствата 
на Европейското кардиологично дружество или 
на съвместните ръководства на това дружество и 
Американската асоциация по кардиология). 
5.2. Професионални дейности, осъществявани 
от лекарите:
5.2.1. клинични прегледи на пациента (физикал­
но изследване), снемане на анамнеза, създаване 
на диференциално-диагностичен план;
5.2.2. назначаване на необходимите пара­
клинични изследвания и тяхната интерпретация, 
определяне на кръвна група;
5.2.3. създаване на терапевтична схема, моди­
фицирането є в съответствие с новите данни за 
пациента и неговото състояние;
5.2.4. решение за извършване на инструментал­
ни изследвания в контекста на диференциалната 
диагноза и интерпретацията на данните;
5.2.5. изграждане рисковия профил на пациента 
и създаване на конкретни мерки за провеждане на 
вторична профилактика и рехабилитация;