Държавен вестник, бр. 57, 2010 г., стр. 41

БРОЙ  57	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  41  
5.1. Сканирането се извършва в реално време 
със секторен, конвексен или линеен трансдюсер.
5.2. Използвана честота – 3,5 MHz или 
5 MHz – подбрани в зависимост от възрастта и 
хабитуса на пациента. При новородени и кър­
мачета може да се използва и 7,5 MHz честота 
на звука.
5.3. Пациентът лежи на гръб. Сканирането 
се извършва в дясно или в ляво предно косо 
положение субкостално.
5.4. Пациентът лежи наляво или надясно 
и също се сканира субкостално. И при двете 
горни позиции е необходим дълбок инспириум, 
задържан максимално дълго време. Слезката 
и черният дроб се използват като акустични 
прозорци.
5.5. Пациентът лежи по корем и се сканира 
дорзално в лумбалната област.
5.6. Сканирането се извършва в сагиталната 
и лонгитудиналната по отношение на оста на 
органа линия, като се оглеждат всички ултраз­
вуково представени елементи на органа и пара­
реналното пространство.
5.7. Задължително се извършва сканиране в 
трансверзалната равнина, от полюс до полюс.
5.8. Двата уретера се визуализират в прок­
сималната си част в съседство със синус рена­
лис и в каудална посока като тънки тубуларни 
структури. Дисталните им части могат да бъдат 
огледани трансвезикално. Средните им сегментни 
се изобразяват единствено когато са дилатирани.
5.9. Ултразвуковото изследване на пикочния 
мехур е неотменна част от изследването на 
отделителната система. Единственото условие 
е той да бъде изпълнен с 200 – 300 куб. см теч­
ност. Извършват се сканирания в сагиталната 
и трансверзалната равнина.
5.10. Избор на подходящи технически пара­
метри, работна честота и форма на използвания 
трансдюсер в зависимост от възрастта и хабитуса 
на пациента.
IІІ. Изисквания за получаване на качествен 
образ при компютър-томографски изследвания 
1. Череп – изследване на мозъка
1.1. Подготвителни стъпки:
Индикации: травми, очаквани или известни 
огнищни или дифузни промени в мозъка при не­
възможност да се осъществи магнитен резонанс.
Предварителни изследвания: неврологичен 
статус.
Подготовка на пациента преди изследването: 
информирано съгласие, въздържане от поемане 
на храна (но не и на течности), ако прилагането 
на контрастно средство е възможно да се наложи.
Предварително топографско сканиране: стра­
нична проекция от вертекса до черепната основа 
или до шийните прешлени при множествени 
травми.
1.2. Диагностични изисквания:
а) визуализация на:
– целия главен мозък, целия малък мозък, 
основата на черепа, и 
– съдовете след интравенозно контрастиране;
б) видим рязък образ на:
– границите между бялото и сивото вещество;
– базалните ганглии;
– вентрикуларната система;
– гръбначномозъчната течност – пространство 
около мезенцефалона;
– гръбначномозъчната течност по конвекси­
тета на мозъка;
– големите кръвоностни съдове и хороидал­
ните плексуси след венозно контрастно усилване 
на образа.
2. Изисквания към дозата, получена от па­
циента: за възрастен пациент със стандартни 
размери:
Компютър-томографски дозов индекс CTDIW 
за един срез: 60 mGy.
Произведение доза – дължина за облъчената 
област – DLP: 1050 mGy.cm.
3. Изисквания за добра техника: 
3.1. Позициониране на пациента: легнал по 
гръб.
3.2. Изследван обем: от foramen magnum до 
вертекса.
3.3. Номинална дебелина на среза: 2 – 5 mm в 
задната черепна ямка; 5 – 10 mm в хемисферите.
3.4. Стъпка: равна на разстояние между 
срезовете.
3.5. Размер на изследваната област: размера 
на главата (около 24 cm).
3.6. Наклон на гентрито: 10 – 12° над орбито-
меаталната (OM) линия. 
3.7. Анодно напрежение (kV): стандартно.
3.8. Аноден ток и количество електричество 
(mAs): възможно най-ниските за получаване на 
нужния образ.
3.9. Алгоритъм за реконструиране: за меки 
тъкани.
3.10. Ширина на прозореца от СТ числа: 0 – 90 
HU (мозък);
140 – 160 HU (мозъка в задната черепна ямка);
2000 – 3000 HU (кости).
Ниво на прозореца от СТ числа: 40 – 45 HU 
(супратенториалния 30 – 40 HU (мозък в задната 
черепна ямка);
200 – 400 HU (кости).
3.11. Защита от облъчване: стандартни лъче­
защитни принадлежности.
2. Корем 
Изискванията при изследванията на конкретен 
паренхимен орган и при очаквана патология се 
осъществяват съобразно утвърдени правила за 
добра практика в образната диагностика.
Диагностични изисквания:
1.1. Визуализация на:
1.1.1. Диафрагмата;
1.1.2. Целите черен дроб и слезка;
1.1.3. Ретроперитонеално разположените ор­
гани (панкреас, бъбреци);
1.1.4. Абдоминалната аорта и проксималните 
отдели на илиачните съдове;
1.1.5. Коремната стена;
1.1.6. Съдовете след венозно контрастно усил­
ване на образа.
1.2. Видим рязък образ на:
1.2.1. Чернодробния паренхим и интрахепа­
талните съдове;
1.2.2. Паренхима на слезката;
1.2.3. Дуоденума;