Държавен вестник, бр. 62, 2002 г., стр. 35

Б Р О Й  62
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  35
Проблеми в развитието на процеса на либера-
лизация
Необходимо е да се дава приоритет на режима
за издаване на разрешения чрез обща лицензия
спрямо режима чрез индивидуална лицензия за по-
голяма част от далекосъобщителните дейности.
Така например у нас е необходимо:
•
да се намалява броят на дейностите, подлежа-
щи на индивидуално лицензиране, да се опрос-
тяват процедурите при получаване на лицен-
зии, да се намаляват лицензионните такси с
оглед на тяхната разходоориентираност;
•
да се подобрява обратната връзка чрез КРС от-
носно пречките от правен и регулаторен харак-
тер след влизането в сила както на поредното
изменение и допълнение на ЗД, така и при влиза-
нето в сила на подзаконови нормативни актове;
•
да се осигурява по-продължително време за об-
ществено обсъждане на правната и регулатор-
ната рамка с участниците на пазара;
•
да се засилва контролът от страна на национал-
ните регулатори за надзор на поведението на
участниците в далекосъобщителния пазар.
Условия за въвеждане на пълна либерализация
Въвеждането на пълна либерализация на паза-
ра налага предприемането на законодателни мер-
ки за поощряване навлизането на нови участници
и поддържането на лоялна конкуренция чрез:
•
прилагане на директиви 90/388/ЕЕС, 94/46/ЕС,
95/51ЕС, 96/2/ЕС;
•
спазване насоките на ЕС за конкурентната по-
литика в далекосъобщенията, допълнени с пра-
вилата за споразумения за достъп;
•
установяване и спазване на споразуменията за
взаимно свързване;
•
ясни условия за достъп до инфраструктурите на
далекосъобщителните оператори, конкурира-
щи се на пазара;
•
установени схеми за финансиране на всеобщо
предлаганата услуга;
•
нормативно уточнен достъп до правата за пре-
минаване през държавни и общински земи;
•
правно уреждане на общата собственост върху
различните мрежи и съвместното предоставя-
не на мрежи и услуги.
Едно от условията за въвеждане на пълната
либерализация се свежда до прилагане на изисква-
нията, произтичащи от Директива 96/19/ЕС, чие-
то изпълнение е необходимо за осигуряване на
напълно свободен пазар, както и гаранция за си-
гурност по отношение на националното законода-
телство и по отношение на правата и задължени-
ята на участниците на пазара в условията на либе-
рализирана далекосъобщителна среда.
Либерализация на гласовата услуга
В ЕС освен понятието “обществена фиксирана
гласова телефонна услуга” се въведе и понятието
“обществени фиксирани мрежови функции”, кои-
то се дефинират като пренос, и ако се налага—
комутация, на глас, съобщения и сигнали по дале-
косъобщителна мрежа. Такива могат да бъдат
например мрежови услуги за взаимно свързване,
които се предоставят на други мрежови далекосъ-
общителни оператори, за да дадат възможност
повикванията и свързаните с тях функции да пре-
минават през взаимно свързаните мрежи, или про-
дажба на основни мрежови функции, които се про-
дават на клиенти като крайни потребители или
доставчици на услуги.
Далекосъобщителните оператори могат да бъ-
дат оператори на мрежи и оператори на услуги
(доставчици на услуги). Операторите на мрежи се
дефинират като оператори, които монтират, уп-
равляват и експлоатират техни собствени (фикси-
рани или безжични) далекосъобщителни пренос-
ни мрежи за предоставяне на обществени гласови
услуги или обществени мрежови услуги. Достав-
чиците на услуги се дефинират като оператори,
които предоставят далекосъобщителни услуги,
използващи предимно мрежи на трети лица. Те
могат да управляват, експлоатират и контролират
нает капацитет. Тези дефиниции могат да се раз-
личават от приетите в националните законодател-
ства—например в някои законодателства далеко-
съобщителните оператори на услуги се занимават
само с дейности по препродажба, докато в други те
могат да експлоатират нает капацитет.
Въвеждането на пълна либерализация на дале-
косъобщенията у нас ще следва в голяма степен
опита на европейските държави в тази насока, но
ще се имат предвид и някои национални особено-
сти—например не напълно осъвременена инфраст-
руктура на фиксираната далекосъобщителна мре-
жа, както и ниското потребление на услуги от стра-
на на домашните абонати.
Въвеждането на пълната либерализация е свър-
зано с предоставянето на:
•
гласова телефонна услуга—селищна, междусе-
лищна и международна;
•
обществени фиксирани мрежови услуги (напр.
взаимно свързване, достъп до мрежата, наети
линии).
Тези услуги ще могат да се предоставят в наци-
онален и регионален обхват, както и в отделно
населено място, след като бъдат законово регла-
ментирани.
В краткосрочен план се предвижда:
•
усъвършенстване на правната и регулаторна-
та рамка на сектора за условията на напълно
либерализиран пазар на базата на Директива
96/19/ЕС;
•
изясняване на въпросите, свързани с тези усло-
вия—лицензиране, номерация, задължения на
SMP оператори на мрежи и услуги и други, като
се обръща основно внимание на либерализаци-
ята на гласовата телефонна услуга.
В средносрочен план съгласно Националната
програма за възприемане на достиженията на пра-
вото на ЕС се предвижда:
•
определяне на регулаторната рамка за така на-
речената “последна миля”, т. е. достъпа до або-
натните линии (LLU);
•
осигуряване стабилност на регулаторната рам-
ка, като доусъвършенствания са възможни на
базата на обществено обсъждане на всеки слу-
чай, за който се окаже, че не е достатъчно изяс-
нен в правната рамка.
В дългосрочен план пазарът ще се следи и ана-
лизира с цел премахване на пречките за развитие
на конкуренцията.