Държавен вестник, бр. 96, 2012 г., стр. 210

СТР.  210	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  96
реконструкция на съществуващи сградни В и К 
инсталации в жилищни, общественообслужващи, 
производствени, селскостопански, курортни и вил­
ни сгради и в сгради със смесено предназначение;
– Наредба № 7 от 22.12.2003 г. за правила и 
нормативи за устройство на отделните видове те­
ритории и устройствени зони – в отделна глава 
„Устройство на водоснабдителни и канализацион­
ни мрежи и съоръжения“ са изброени техниче­
ските изисквания относно устройството на В и К 
инфраструктурата; определени са необходимите 
площи при строителство на обекти за водоснаб­
дяване: 1) при помпени станции максималната 
широчина на ивицата земя, окръжаваща станци­
ята и нейните съоръжения, е до 3 м; 2) за сграда 
за охрана при помпена станция, за земни резер­
воари и кулорезервоари, когато са самостоятел­
ни обекти, необходимата площ е до 200 кв. м; 3) 
при земни резервоари максималната широчина на 
ивицата земя, окръжаваща резервоара, е до 3 м 
от стъпките на насипа от всички страни; 4) при 
кулорезервоари максималната широчина на окръ­
жаващата резервоара ивица земя е до 1 м от ча­
шата на съоръжението на резервоара; определени 
са необходимите площи за изграждане на канали­
зационни обекти: 1) за пречиствателна станция за 
отпадъчни води необходимата площ се определя с 
проект, като в площадката се предвижда и ивица 
с широчина 15 м за залесителен пояс около стан­
цията, мерено от външните страни или от петите 
на насипите; 2) при помпена станция с черпещ ре­
зервоар максималната широчина на ивицата земя, 
окръжаваща станцията, сградите и съоръженията, 
е до 3 м; 3) при септична яма и попивен кла­
денец максималната широчина на ивицата земя, 
окръжаваща съоръжението, е до 2 м, мерено от 
контурите му;
– Наредба № 8 от 28.07.1999 г. за правила и 
норми за разполагане на технически проводи и съ­
оръжения в населени места – водопроводните мре­
жи и съоръжения, канализационните мрежи и съ­
оръжения, топлопроводните мрежи и съоръжения 
се определят като подземни технически проводи 
и съоръжения, които се разполагат под уличното 
платно; определено е местоположение на подзем­
ните технически проводи (водопроводите, топло­
проводите и газопроводите се разполагат от едната 
или другата страна на осовата линия на улицата, а 
проводите за отпадъчни води се разполагат по оста 
на улицата);
– Наредба № 2 от 6.10.2008 г. за проектира­
не, изпълнение, контрол и приемане на хидро­
изолации и хидроизолационни системи на сгради 
и съоръжения, която няма пряка връзка с пробле­
матиката на водния сектор; определят се изисква­
нията за хидроизолационни системи на сгради и 
строителни съоръжения; строителните продукти се 
предвиждат с инвестиционния проект в съответ­
ствие с техническите спецификации, определени 
със Закона за техническите изисквания към про­
дуктите и с Наредбата за съществените изисква­
ния към строежите и оценяване съответствието 
на строителните продукти. Трябва да се отбележат 
и актовете с ненормативен характер като Прави­
ла за приемане на хидромелиоративни системи 
и съоръжения от 1987 г. и Правила за извършва­
не и приемане на строителни и монтажни рабо­
ти – раздел „Мостове и водостоци“, от 1969 г. 
5.6.5. Отрасли във водния сектор и статут 
на водните оператори 
5.6.5.1. Отрасли във водния сектор
Отраслите във водния сектор са обособени на 
първо място практически с тяхното развитие през 
последните 50 години, далеч преди конструирането 
и развитието на правната рамка за водния сектор 
след 2000 г. Законът за водите от 2000 г. и другите 
закони, посочени в правната рамка, следват вече 
сложилите през годините обществени отношения 
и запазват през цялото време основната отраслова 
разпределеност на сектора. Това е дало отражение 
на развитието на правната рамка в частта є на 
подзаконовите нормативни актове, разпределение­
то на досегашните основни клонове на хидротех­
ническата инфраструктура и тяхното предназначе­
ние, формирането на стопанските субекти – водни 
оператори, и сферата на тяхната дейност.  От тази 
гледна точка и от гледна точка на разпределението 
на формите на използване на водните ресурси във 
водния сектор може да се говори за следните трай­
но формирани отрасли: „В и К“, хидроенергетика, 
хидромелиорации и защита от вредното въздейст­
вие на водите, рибарство и аквакултури и промиш­
лено водоползване. 
Рибарството е отрасъл, който придоби ново 
значение след присъединяването на държавата ни 
към Европейския съюз. Отрасълът е от особена 
важност за Общността и по тази причина е до­
бре кодифициран. Макар и да е част от Общата 
селскостопанска политика, рибарството придобива 
самостоятелно значение и неговата правна уредба 
оформя автономна политика, наречена Обща поли­
тика по рибарството (ОПР).
Ползването на водите и на водните тела за 
спортни цели, за отдих и лечение е широко разпрос­
транено, но трудно може да се говори за обособен 
подобен отрасъл във водния сектор. Отраслите са 
дали съществено отражение на разпределението на 
отговорността за провеждане на държавната поли­
тика и съответната група други административни 
компетенции между отделните министри и техните 
подпомагащи структури, включително и правомо­
щията им по управлението на отрасловите водни 
оператори. Практическото и нормативното обосо­
бяване на тези отрасли дава съответно отражение и 
върху статута, организацията и сферите на дейност 
на водните оператори. 
5.6.5.2. Водни оператори
На основата на действащите към момента на 
изготвяне на настоящия анализ нормативни актове 
следва да бъдат изведени няколко вида водни опе­
ратори. Сравнително разнородни по своята правна 
природа, а така също и по отношение на целите, 
постигането на които се търси с тяхното създаване, 
общото между тях е това, че дейността им е свър­
зана с използване на водния ресурс, водните тела и 
водностопански съоръжения. 
В действащата правна рамка няма обща легал­
на дефиниция за понятието „водни оператори“. За­
конът за водите не съдържа стройна и комплексна 
уредба на статута и дейността на водните операто­
ри, в него няма даже принципна разпоредба, която 
да дава някаква основа за развитие на подзаконо­
ва уредба. В различните отрасли на водния сектор 
работят няколко обособени групи оператори, като 
правната рамка урежда частично или по-подроб­
но техния статут чрез отрасловите направления на