Държавен вестник, бр. 93, 2002 г., стр. 4

С Т Р .  4
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  93
Г л а в а  ч е т в ъ р т а
ПРАВОМОЩИЯ, СВЪРЗАНИ С ДЪРЖАВНИЯ
ДЪЛГ
Чл. 12. (1) Министърът на финансите под-
писва от името на правителството договорите
за държавни заеми въз основа на решение на
Министерския съвет по реда на Закона за меж-
дународните договори.
(2) Министърът на финансите емитира дър-
жавните ценни книжа.
(3) Министерският съвет може да възложи
и на други държавни органи да участват в дого-
варянето на държавни заеми заедно с министъ-
ра на финансите.
Чл. 13. Министърът на правосъдието изгот-
вя юридическо становище за факта на ратифи-
цирането, което служи като уведомление за кре-
диторите в случаите, когато договорите за дър-
жавни заеми или гаранционните споразумения
са ратифицирани от Народното събрание.
Чл. 14. (1) Министърът на финансите може
да предоставя средствата от заема на държавни
органи, финансови институции и/или на други
юридически лица съгласно условията на дого-
вора в случаите, когато договор за държавен
заем предвижда целево финансиране.
(2) Държавните органи и финансовите инс-
титуции по ал. 1 могат да предоставят средст-
вата за финансиране на инвестиционни проек-
ти или на други дейности на трети лица, отгова-
рящи на изискванията на кредитора, като за
целта се сключва споразумение с министъра на
финансите. За тези средства третите лица пре-
доставят обезпечение в размер, покриващ дъл-
жимите от тях главници и лихви.
Чл. 15. (1) Министърът на финансите изготвя
годишен отчет за състоянието на държавния дълг.
(2) Годишният отчет по ал. 1 се разглежда
от Министерския съвет и се внася в Народното
събрание като съставна част на отчета за из-
пълнението на държавния бюджет за съответ-
ната година.
Чл. 16. (1) Министърът на финансите разра-
ботва тригодишна стратегия за управление на
държавния дълг, която се приема от Министер-
ския съвет.
(2) Стратегията по ал. 1 се актуализира еже-
годно и се внася за одобряване от Министерс-
кия съвет заедно с тригодишната бюджетна
прогноза.
Чл. 17. Министърът на финансите може да
извършва финансови сделки с цел намаляване
на риска, свързан със структурата на държав-
ния дълг.
Г л а в а  п е т а
ДЪРЖАВНОГАРАНТИРАН ДЪЛГ
Чл. 18. Държавногарантиран дълг са всич-
ки финансови задължения, за които Министер-
ският съвет е издал гаранции от името и за
сметка на държавата при спазване изисквания-
та на Конституцията.
5. за подкрепа на платежния баланс на
страната.
 (2) Рефинансирането може да се ползва и за
следните цели:
1. постигане на намаление в настоящата стой-
ност на разходите по обслужването на държав-
ния дълг;
2. удължаване на срока или преизчислената
среднопретеглена срочност (модифицираната
дюрация) на държавния дълг;
3. постигане на балансирано разпределение
на плащанията по държавния дълг.
 (3) Условията, на които трябва да отгова-
рят инвестиционните проекти по ал. 1, т. 2, и
редът за разглеждането им се определят от
Министерския съвет.
Чл. 6. Държавният дълг може да бъде дого-
варян, емитиран и изплащан в левове или в
чуждестранна валута.
Чл. 7. Дължимите суми за лихви и погаше-
ния по главниците по държавния дълг състав-
ляват приоритетно задължение на републикан-
ския бюджет.
Г л а в а  т р е т а
ЛИМИТ ЗА ДЪЛГА
Чл. 8. Законът за държавния бюджет за съ-
ответната година определя:
1. максималния размер на новия държавен
дълг и държавните гаранции, които могат да
бъдат поети през годината;
2. максималния размер на държавния дълг
към края на бюджетната година.
Чл. 9. (1) За установяване спазването на ли-
митите по чл. 8 размерът на държавния дълг и
държавните гаранции, които не са деномини-
рани в левове, се преизчисляват по курса на
Българската народна банка към датата на въз-
никване на задълженията.
(2) При емитирането на държавни ценни
книжа с отстъпка или надбавка лимитът се
изчислява на базата на номиналната стойност
на държавните ценни книжа.
Чл. 10. (1) Неизплатената част на консоли-
дирания държавен дълг към края на всяка го-
дина като съотношение спрямо прогнозния
брутен вътрешен продукт не може да надвиша-
ва съотношението от предходната година, до-
като това съотношение е над 60 на сто.
(2) За изчисляване на съотношението по ал. 1
се използват размерът на брутния вътрешен про-
дукт по текущи цени от одобрената от Министер-
ския съвет тригодишна бюджетна прогноза и
размерът на консолидирания държавен дълг,
представен в левове, преизчислен по валутни
курсове, заложени в одобрената от Министерс-
кия съвет тригодишна бюджетна прогноза.
Чл. 11. В случай, че съществува опасност от
нарушаване на изискването на чл. 10, Минис-
терският съвет може да предложи в закона за
държавния бюджет за съответната година ог-
раничения за емисията на дълг на общините и
на социалноосигурителните фондове.