Държавен вестник, бр. 36, 2019 г., стр. 76

СТР.  76	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  36
Март 2019 г.: попълненият въпросник и 
подк­репящи документи се предоставят на 
секретариата на ОИСР.
Април 2019 г.: мисия на ОИСР в Со-
фия – 4 – 5 дни.
Май 2019 г.: първоначалният проектодо-
клад се предава на България за коментари.
Пролет/лято 2019 г.: при спазване на 
вътреш­ните правила и процедури на ОИСР 
могат да бъдат инициирани и следвани фор-
малните процедури за спазване от България 
на Препоръката на ОИСР.
Май/юни 2019 г.: бюджетният преглед на 
Бъл­гария се представя за партньорски преглед 
и диску­сия на висшите бюджетни служители 
за страните от Централна, Източна и Юго-
източна Европа в Бела­рус.
Лято 2019 г.: след дискусията на висшите 
бю­джетни служители за страните от Централ-
на, Източ­на и Югоизточна Европа ОИСР ще 
финализира бю­джетния преглед за публику-
ване в списанието за бюджетиране на ОИСР.
Основи на препоръките на ОИСР за бю­
джетното управление
Бюджетът е централен документ за по-
литиките на правителството, показващ как 
правителството цели да превърне плановете и 
стремежите в реалност. Ефикасната система 
за управление на публичните финанси гаран-
тира, че публичните средства се разп­ределят 
по прозрачен начин; че програмите са ясно 
дефинирани; че изпълнението е ефикасно и 
ефек­тивно и че са налице силни процеси на 
отчетност – включително прозрачна финан-
сова отчетност, неза­висим одит, фокус към 
най-доброто съотношение „качество – цена“ 
и ефикасен парламентарен ангажи­мент.
В съвременното бюджетно управление 
традицион­ните измерения на управлението 
на публичните финанси са разработени така, 
че да включват яснота относно фискалните 
цели; яснота относно изпълне­нието, резулта-
тите и въздействията от публичните разходи 
(програмно бюджетиране); привеждане в 
съответствие на стратегическото планиране 
с на­личността на ресурси, включително чрез 
средносрочни бюджетни рамки; стратегии за 
идентифици­ране и управление на фискалните 
рискове и предиз­викателствата на устойчи-
востта; както и открит и всеобхватен подход 
за ангажиране на гражданското общество.
Тези и други елементи на реформата на 
управление­то на публичните финанси са 
разработени в Препо­ръките за бюджетното 
управление (2015 г.), които се основават на 
над 35-годишния опит на ОИСР в об­ластта 
на публичното бюджетиране, партньорските 
дискусии между висши бюджетни служители 
и об­ширна аналитична и сравнителна работа. 
Препоръ­ките съдържат десет принципа на мо-
дерното бюджетиране. Бюджетните принципи 
са предназначени да бъдат взаимосвързани и 
взаимно подкрепящи се (виж по-долу), а не 
самостоятелни елементи на ре­формата, пора-
ди което са особено полезни за изгот­вянето 
на широкообхватен преглед на практиките 
за управление на публичните финанси като 
основа за приоритизиране и последователност 
на продължа­ващите реформи.
Десетте принципа на модерното бюдже­
тиране:
1. Управлявайте бюджетите в рамките на 
ясни, на­деждни и предсказуеми ограничения 
за фискалната политика.
2. Тясно обвързвайте бюджетите със сред-
носрочните стратегически приоритети на 
правителството.
3. Проектирайте рамка за капиталово 
бюджетиране, за да се посрещнат нуждите за 
национално развитие по разходно ефикасен 
и кохерентен начин.
4. Гарантирайте, че бюджетните документи 
и данни са отворени, прозрачни и достъпни.
5. Осигурете всеобхватен, включващ и реа-
листичен дебат относно бюджетните решения.
6. Представете подробна, точна и надеждна 
отчет­ност на публичните финанси.
7. Активно планирайте, управлявайте и 
наблюдавай­те изпълнението на бюджета.
8. Гарантирайте, че изпълнението, оценката 
и най-доброто съотношение „качество – цена“ 
са неразделна част от бюджетния процес.
9. Идентифицирайте, оценявайте и упра-
влявайте разумно дългосрочната устойчивост 
и други фис­кални рискове.
10. Насърчавайте целостта и качеството на 
бюджет­ните прогнози, фискалните планове 
и изпълнението на бюджета чрез стриктно 
осигуряване на качество­то, включително 
независим одит.
Освен това Препоръката на ОИСР отбеляз-
ва, че „националните практики в областта на 
бюджетирането се различават в различните 
страни по отноше­ние на различни правни, 
конституционни, институ­ционални и кул-
турни практики и е уместно държа­вите да 
определят и управляват своите национални 
рамки съобразно тези специфични за отдел-
ните държави обстоятелства“. С други думи, 
няма единен образец за реформи в областта 
на управлението на публичните финанси и 
е важно страните да обмис­лят цялостното 
проектиране и последователност на собстве-
ната си програма за национална бюджетна 
реформа, като надлежно вземат под внима-
ние уроци от страна на държави партньори 
в региона и не само. Страните – членки на 
ОИСР, се очаква да спазват раз­поредбите на 
препоръките. Страните, които понас­тоящем 
не членуват в ОИСР, могат също формално да 
се придържат към препоръките при спазване 
на правилата и процедурите на ОИСР, което 
ще сигна­лизира за техния ангажимент да 
поддържат между­народно приети стандарти 
на съвременната бю­джетна практика.
3254