Държавен вестник, бр. 104, 2004 г., стр. 60

С Т Р .  60
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  104
вяне на електронни съобщителни услуги, тех-
нически интерфейси и/или електронни съ-
общителни мрежи.
Тези стандарти са основа за осигуряване на вза-
имодействието между услугите и разширяват въз-
можностите на потребителите за свободен избор.
Особено внимание следва да се обърне на стан-
дартите, които осигуряват предпоставки за соци-
алната интеграция на инвалидите.
При разработването на новата нормативна уред-
ба трябва да се уредят формата и процедурата за
използване, без необходимост от въвеждане като
национални документи, на:
• препоръки на МСД и CEPT;
• решения на МСД и CEPT;
• стандарти и документи на ETSI (технически
доклади, спецификации, ръководства и др.)
при спазване на изискванията за интелекту-
ална собственост;
• стандарти на други международни и евро-
пейски организации по стандартизации в об-
ластта на далекосъобщенията и електронни-
те съобщения при спазване на изискванията
за интелектуална собственост.
9. Развитие на мобилните мрежи и услуги
9.1. Развитие на мобилните GSM и NMT мрежи
и услуги
Развитието на мобилните мрежи и услуги в
Република България се основава на конкуренци-
ята между двата действащи мобилни GSM опера-
тора. Ефектът от конкуренцията се проявява как-
то по отношение на цените, така и по отношение
на разнообразяването на услугите. С предстоящото
въвеждане в експлоатация на мрежата на лицен-
зирания трети GSM оператор в средата на 2005 г.
се очакват още по-благоприятни резултати за пот-
ребителите.
Поради продължаващото намаляване на броя
на абонатите на аналоговата клетъчна мобилна
мрежа (NMT-450i) и отслабването на търговския
интерес на оператора се търсят възможности за
постепенно и паралелно въвеждане на цифрови
технологии (GSM-450, CDMA-450 и др.) в същес-
твуващата мрежа на аналоговия клетъчен опера-
тор. Същевременно трябва да се държи сметка за
защита на интересите на потребителите, за си-
гурността при предоставяне на съдържание чрез
мобилни мрежи, за необходимостта от модерни-
зиране на мрежата с цел да се повиши нейната
ефективност, като в съществуващия относително
неголям наличен честотен ресурс се увеличи бро-
ят на абонатите.
9.2. Развитие на универсалните мобилни дале-
косъобщителни системи (UMTS) и услуги
Преходът на мобилните клетъчни мрежи от
второ поколение (2G) към трето поколение (3G)
през 2,5G дава отражение върху развитието им в
Република България, в резултат от което на бъл-
гарския мобилен телекомуникационен пазар вече
се предлагат и GPRS услуги.
Създадени са условия както от гледна точка на
радиочестотни ленти, така и от регулаторна гледна
точка за лицензиране до края на 2004 г. на операто-
ри за предоставяне на услуги чрез универсалните
мобилни далекосъобщителни системи (UMTS).
Предвижда се до края на 2007 г. да бъдат напъл-
но освободени радиочестотните ленти за нуждите
на UMTS, което ще позволи лицензиране на нови
оператори и/или разширяване на предоставените
радиочестотни ленти на съществуващите операто-
ри. Същевременно има вероятност съществуващи-
те GSM оператори да се ориентират към следващо-
то по-високо ниво на технологиите 2,5G—EDGE.
9.3. Развитие на други мобилни мрежи
В Република България, след като вече има и
европейски решения (ECC/DEC/(02)07), няма да
се развива Телефонната система за връзка с въз-
душни обекти (TFTS).
В резултат на създадените условия (регулатор-
на рамка и осигурен честотен ресурс) в момента в
Република България действат подвижни радио-
мрежи за професионални цели TETRA Emergency
(380-382 MHz, 390-392 MHz). Развитието на този
тип мрежи е на регионален етап и предстои разши-
рението им до национален обхват до края на 2007 г.
След провеждане на тръжна процедура е ли-
цензиран оператор за изграждане на национална
TETRA Civil мрежа и до средата на 2005 г. се пред-
вижда предоставянето на услуги чрез нея.
Възможностите на мрежите за персонално по-
викване (пейджъри) са напълно покрити от въз-
можностите на мобилните клетъчни мрежи (нап-
ример кратки съобщения—SMS), поради което
тяхното развитие не е перспективно.
Развитието на цифровите безшнурови телефон-
ни мрежи по стандарта DECT, които да допълват
фиксираните далекосъобщителни мрежи, не пос-
тига очакваните темпове за телефонизиране на
слабо населени райони. Очаква се до края на 2006 г.
възможностите на DECT да бъдат изместени от
широколентовите безжични технологии за преда-
ване на данни—FWA, B-WLL, широколентови
мобилни мрежи и др.
За технологията Bluetooth (безжична техноло-
гия за предаване на данни, която наред с много
други приложения се използва и за достъп до RLAN
със скорости до 2 Mbit/s), няма регулаторни огра-
ничения за използване в Република България. Тя
навлиза по-бавно от очакваните темпове главно
заради недостатъчно ниската цена.
Технологията WLAN (безжични локални мре-
жи) в различни разновидности в рамките на спе-
цификациите на ETSI (съответстващи на специ-
фикациите от серията 802.11 и 802.16) предлага
скорости до 110 Mbit/s. Предвид на това, че в Ре-
публика България е осигурен необходимият чес-
тотен ресурс, предстои да се въведат горните спе-
цификации. Трябва да се осигури свързването на
обществените RLAN мрежи с обществените дале-
косъобщителни мрежи съгласно Препоръка 2003/
203 на Европейската комисия.
10. Развитие на спътниковите съобщения
Спътниковите съобщения в Република Бълга-
рия са либерализирани още през 1998 г. С приема-
нето на Закона за далекосъобщенията не бяха про-
менени режимите за лицензиране на спътникови-
те мрежи и радиосъоръжения. Тази стабилност в
нормативната уредба е предпоставка за нараства-
не предоставянето на спътникови услуги, най-вече
достъп до Интернет и пренос на радио- и телеви-
зионни програми.
Създадени са условия за свободно извършване
на дейности чрез персонални спътникови крайни
устройства за връзка с регионални и глобални спът-
никови системи (GLOBALSTAR, IRIDIUM,
THURAYA и др.).
Директива 2002/21/ЕС предвижда всички пре-
носни мрежи и услуги да са обхванати от единно
регулиране, което и досега съществуваше при оси-
гуряването на пренос и предоставянето на услуги