Държавен вестник, бр. 16, 2003 г., стр. 64

С Т Р .  64
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  16
един до 2 месеца в първите 6 месеца, а след това на
3—4 месеца, ЕКГ—един път месечно в първите 6
месеца, а след това—от 1 до 2 пъти годишно; рент-
генография на бял дроб и сърце—през първия ме-
сец след операцията; ЕхоКГ—веднъж годишно;
необходими консултации—кардиолог в диспан-
сера на кардиохирургичен център и хемостазеолог;
диспансерно наблюдение—през първата годи-
на кардиолог от кардиохирургичен център, след
това от общопрактикуващ лекар.
8. ИБС след коронарна реваскуларизация (аор-
то-коронарен байпас, АСВ или коронарна ангио-
пластика, РТСА)
периодичност и продължителност на наблю-
дението—диспансеризацията се осъществява
през първата година след реваскуларизацията от
кардиолог в съответния кардиохирургичен цен-
тър, а впоследствие от кардиолог от извънбол-
ничната помощ, прегледи се провеждат ежеме-
сечно в първите 3 месеца, след това при благо-
приятно протичане—един път през 3—4 месеца
до края на първата година, а в следващите годи-
ни—два пъти годишно; наблюдението продъл-
жава цял живот;
клиничен преглед—общ клиничен и сърдечен
статус с насоченост към ритъм, тонове, шумове,
артериално налягане, периферен съдов статус,
сърдечни граници, белези за левокамерна дисфун-
кция, левокамерна аневризма, застойна сърдечна
недостатъчност—белодробен застой, функциона-
лен клас (степен на ограничение); определят се
общият и коронарният атерогенен риск на болния;
необходими изследвания—общ холестерол,
триглицериди, определяне нивото на нископлът-
ния холестерол на всеки 6 месеца, ЕКГ при всеки
контролен преглед; ЕхоКГ—един път годишно;
необходими консултации—кардиолог към кар-
диохирургичен център след първата година;
диспансерно наблюдение—през първата годи-
на кардиолог от кардиохирургичен център, след
това кардиолог от СИМП.
9. Имплантиран постоянен електрокардиости-
мулатор пейсмейкър
периодичност и продължителност на наблюде-
нието
Контроли в интервали от време, както е пока-
зано на таблицата:
Месеци
Нова
Смяна на импулсния
по ред
имплантация
генератор (батерия)
0
РК
РК
1
БК
РК+
3
РК+
—
6
БК
БК
12
РК
РК
18
БК
БК
24
РК
РК
Легенда:
РК = разширен контрол;
БК = базисен контрол;
РК + = разширен контрол плюс окончателно нагласява-
не; при хирургични или технически усложнения се правят
допълнителни контроли според клиничното състояние.
клиничен преглед—включва общ клиничен ста-
тус с насоченост към сърдечно-съдовата система—
палпитации, пристъпи на световъртеж, замайва-
не, пресинкоп, синкоп, сърдечни граници, ритъм,
локален статус (оперативно място), периферен
съдов статус, артериално налягане, белези на сър-
дечна недостатъчност;
необходими изследвания—първа седмица пост-
оперативно (“0”)—разширен контрол на пейсмей-
кърната функция, състояние на оперативната рана
(джоб), подробна информация на болния и предос-
тавяне на лична карта (“паспорт”) на болен с им-
плантиран пейсмейкър (дати, вид и режим на пейс-
мейкъра); рентгенография на бял дроб—сърце за
определяне мястото на електродите, Холтер ЕКГ
24 часа; при фреквентно-адаптираща система до-
пълнителен контрол и велоергометричен тест за
индивидуално нагласяване на сърдечната честота;
при смяна на импулсния генератор—преценка на
дадената стимулационна енергия след 4 седмици;
провеждане на контрол на пейсмейкъра както при
клиничния преглед;
базисно изследване—при еднокамерен, двука-
мерен и честотно адаптиран пейсмейкър:
задължително ЕКГ в покой—12 отвеждания;
факултативно дразнеща вълна, пейсмейкъро-
ви спайкове;
разширен контрол: провежда се най-малко вед-
нъж годишно;
диспансерно наблюдение—извършва се през
първите 24 месеца от кардиолог в съответния цен-
тър, извършил имплантацията, впоследствие па-
циентите се диспансеризират при кардиолог от
извънболничната помощ.
10. Хронична артериална и венозна недостатъч-
ност, заболявания на лимфните пътища
Група на оперирани пациенти
периодичност и продължителност на наблюде-
нието—ежемесечно през първите два месеца след
операцията, впоследствие—на 6 месеца; наблюде-
нието продължава до края на живота;
клиничен преглед—общ клиничен преглед с
ангиологичен статус;
необходими изследвания—ултразвукови допле-
рови изследвания—един път годишно; АПТТ или
ИНР (протромбиново време), фибриноген—два
пъти годишно;
необходими консултации—съдов хирург, кар-
диолог, невролог;
диспансерно наблюдение—осъществява се през
първата година след оперативно лечение от лекар
в съответното болнично заведение, а след това от
общопрактикуващ лекар.
Група на неоперирани болни по медицински
показания
периодичност и продължителност на наблюде-
нието—клинични прегледи веднъж на 6 месеца;
клиничен преглед—общ клиничен статус с на-
соченост към сърдечно-съдовата система;
необходими изследвания—хемостазни показа-
тели веднъж на 6 месеца; ултразвукови доплерови
изследвания—един път годишно;
диспансерно наблюдение—от общопрактикува-
щия лекар;