Държавен вестник, бр. 12, 2013 г., стр. 18

СТР.  18	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  12
2.3. ЛЕЧЕБЕН АЛГОРИТЪМ ПРИ ИНТЕРСТИЦИАЛНА БРАХИТЕРАПИЯ:
Интерстициалната брахитерапия, която се извършва с радиоактивни източници е хирургична манипула-
ция, в условия на обща или локална анестезия. Изисква се екипно обслужване от радиолог и анестезиолог, в 
зависимост от локализацията на тумора. Радиоактивните източници се изваждат от хранилището за закрити 
радиоактивни източници, подготвят се за въвеждането в тялото на болния в специално оборудвана радиома-
нипулационна при строго спазване правилата за лъчезащита на персонала.
Брахитерапевтичните процедури и грижата за болните, провеждащи този вид лечение, са свързани с най-
голямо облъчване на персонала. За неговото ограничаване служи т.нар. система за посленатоварване, чрез 
което се минимизира или изключва контактът с радиоактивните източници. 
Всички болни за интерстициална брахитерапия с ниска мощност на дозата се хоспитализират. Индицира-
ни са болни със злокачествени новообраувания в посочените области: устна и устна кухина; кожа; клепачи, 
включително и ъглите на клепачните цепки;език; големи слюнчени жлези – околоушна (паротидна) жлеза; 
анален канал; женска гърда; женска уретра; влагалище; простата; пенис и др.
За приложение на интерстициална брахитерапия се изискват следните туморни характеристики:
1. Локално ограничен туморен процес – достъпен, геометрично определен.
2. Област за облъчване < 7-8 см.
3. Бавен туморен растеж (диференцирани тумори).
4. Лъчечувствителност – слаба до умерена.
Интерстициалната брахитерапия се прилага с различни видове техники – най-общо два вида:
1. Изготвяне на нерадиоактивен имплант с последващо ръчно посленатоварване (simple аfterloading) на 
радиоактивните източници. Така по-голяма част от процедурите при подготовката за въвеждането на радиоак-
тивните източници в тялото на пациента се провеждат без контакт с източниците. За целта се прави щателна 
подготовка на манипулациите с използването на нерадиоактивни макети на радиоактивните източниците.
2. Директно имплантиране на радиоактивния материал в тялото на болния
След изготвянето на импланта се правят рентгенографии за верификация на разположението на радиоак-
тивните източници и за дозиметричното планиране, което се извършва от физик. Пациентът се настанява в 
изолирана стая, където се „натоварва“ предварително изготвения радиоактивен материал. 
След свалянето на радиоактивните източници, те се прибират в контейнери и се съхраняват в специално 
оборудвани хранилища за закрити радиоактивни източници. След свалянето на радиоактивния материал бо-
лният може да бъде дехоспитализиран.
2.3. ЛЕЧЕБЕН АЛГОРИТЪМ ПРИ ИНТРАКАВИТАРНА БРАХИТЕРАПИЯ С РЪЧНО ПЛАНИРАНЕ И 
ПОСЛЕНАТОВАРВАНЕ 
На хоспитализация за интракавитарна брахитерапия с ниска мощност на дозата подлежат болни с карци-
ном на маточната шийка. Необходими са следните условия:
1. Достатъчно дълъг и проходим цервикален канал – възможност за сондиране над 4 см.
2. Достатъчно дълбоко и широко влагалище, позволяващо въвеждането и подходящото разположение на 
апликаторната система и радиоактивните източници.
3. Диаметърът на маточната шийка да не надвишава 4 см, за да се осигури адекватно разпределение на 
дозата.
4. Липса на значително кървене от тумора. 
Брахитерапията с ниска мощност на дозата се извършва еднократно, протрахирано в зависимост от ак-
тивността на радиоактивните източници от 4 до 10 денонощия. Тя се прилага в условия на хоспитализация на 
болнитe в стационара на „Активен блок“ за периода, през който са натоварени с радиоактивните източници 
и изисква 24 часово наблюдение при строго спазване на правилата за лъчезащита от медицинския персонал.
2.3.1. ИНТЕРСТИЦИАЛНА БРАХИТЕРАПИЯ С НИСКА МОЩНОСТ НА ДОЗАТА
Интерстициална брахитерапия с ниска мощност на дозата се прилага при:
· Карцином на простатата – въвеждане на трайни импланти (семенца) съдържащи радиоактивните източ-
ници: Йод-125(125I) или Паладий-103 (103Pd)
Брахитерапията се извършва в няколко фази: 
· клинико-биологично планиране – решение за клиничния мишенен обем (КМО), лечебната доза, фрак-
ционирането и допустимите дози в критичните органи.
· анатомо-топографско триизмерно планиране :
– имобилизация на болния в избраната поза;
– поставяне на апликатор в кухината при интракавитарна брахитерапия, респективно – иглите водачи в 
тумора и околните тъкани при интерстициалната брахитерапия.
– въвеждане на рентген-позитивни макети на радиактивните източници и контрастни материи в ректума 
и пикочния мехур;
– снемане на образи посредством: КТ, МРТ или Трансректална Ехография, с последващо контуриране на 
КМО и критичните органи. 
– очертаване контурите на апликаторната система и критичните органи в тази област.
· дозиметрично планиране – осъществява се ръчно 
–	
определя се броя и разположението на радиоактивните източници, като предписаната лечебна доза 
трябва да съвпадне с планираната в тумора и в критичните органи; 
–	
обсъждане между физик и лекар за възможните варианти на терапевтичния план и избор на най-
удачното решение;
–	
изготвяне на схема за дозиметрично планиране и прилагането и към терапевтичния документ;
–	
подпис на физика, изготвил терапевтичния план;