Държавен вестник, бр. 65, 2010 г., стр. 126

СТР.  126	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  65
г) антибактериална профилактика и лече­
ние, саниране на придружаващи заболявания 
и усложнения с възпалителен характер;
д) друга специфична подготовка, свързана 
с предходно заболяване на орган или система 
(дихателна, урогенитална, нервна и др.) или с 
ендокринно заболяване (захарен диабет, тирео­
токсикоза и др.).
8.2.3.8. Всички факти и заключения, уста­
новени в резултат на КДП и КПООР, планът 
за предстоящата операция и възможните ва­
рианти за оперативно поведение (включително 
алтернативни способи), възможните рискове, 
страничните явления и усложнения (интра- и 
следоперативни), необходимостта от анестезия и 
от използване, макар и в редки случаи, на кръв 
и кръвни продукти с техния допълнителен риск 
и възможни усложнения, както и очакваният 
изход от ушно-носно-гърленото заболяване и 
от операцията се съобщават и обясняват на 
болния по достъпен, разбираем и подходящ за 
него начин. След като бъде информиран, паци­
ентът изразява информирано съгласие относно 
предстоящата операция. В случай, че пациентът 
е непълнолетен или недееспособен, съгласие се 
дава от неговия законен представител.
8.2.3.9. Резултатите от КДП и КПООР се 
вписват в „Предоперативна епикриза“, която е 
част от историята на заболяването. Предопе­
ративната епикриза при спешни състояния се 
попълва от хирург-оператор, който обосновава 
показанията за операция на пациенти в спешно 
състояние и вероятния є вид. При планови опе­
рации предоперативната епикриза се обсъжда 
на лекарски колегиум, а колективно взетото 
решение и оценката на оперативния риск се 
вписват от лекуващия лекар.
8.2.3.10. Предоперативната епикриза включ­
ва титулна част (трите имена, възраст, дата и 
номер на ИЗ), предоперативна диагноза, данни 
от анамнезата и физикалния статус в подкрепа 
на ушно-носно-гърлените и придружаващите 
заболявания, резултати от биохимичните, ин­
струменталните и други изследвания; списък на 
проблемите, повишаващи оперативния риск, и 
необходимите профилактични мерки; оценка на 
оперативния риск; препоръки за предстоящата 
операция – обем, избор на поведение, интра­
оперативна диагностика, профилактични мерки. 
При онкологичните заболявания се отразяват 
хистологичната диагноза, предоперативният 
стадий на болестта, оценката на операбилността.
8.3. Операции:
8.3.1. Всички пациенти с потвърдени показа­
ния за ушно-носно-гърлена хирургична намеса 
подлежат на включване в „Оперативна про­
грама“. Оперативната програма може да бъде 
дневна или седмична. Тя подлежи на корекция 
при възникнали операции на пациенти в спешни 
състояния, включвани в дневната програма с 
приоритет или при други обективни обстоя­
телства. Оперативната програма се съставя от 
началника на отделението или клиниката на 
базата на доклади от лекуващите лекари след 
предоперативно обсъждане на лекарски коле­
гиум. При спешни операции показанията се 
потвърждават, а срокът и операторът се опре­
делят от началника на клиниката/отделението, 
респ. от ръководителя на дежурния екип.
8.3.2. Всички болни, подложени на опера­
тивна намеса в операционната зала, подлежат 
на предоперативен, интраоперативен и следопе­
ративен контрол и наблюдение от хирургичния 
и анестезиологичния екип. Същото се отнася и 
за амбулаторните операции, чийто обем според 
оператора – лекар с призната специалност по 
„Ушно-носно-гърлени болести“, изисква участие 
и контрол от лекар с призната специалност по 
анестезиология и интензивно лечение.
8.3.3. Избор на метод за обезболяване. 
Локално обезболяване се изучава, владее и 
извършва от оператора – лекар с призната 
специалност по „ушно-носно-гърлени болести“. 
Присъствието на лекар с призната специалност 
по анестезиология и интензивно лечение в 
залата е по преценка на оператора.
8.3.4. Оперативната находка, видът на из­
вършената операция, както и евентуалните 
интраоперативни усложнения се отразяват в 
оперативен протокол, както следва: избор и 
обосновка на оперативен достъп, установена 
оперативна находка, извършени интраопера­
тивни диагностични процедури, описание на 
техническите етапи на извършената хирурги­
ческа намеса (резултати от интраоперативните 
патоморфологични изследвания), възникнали 
усложнения и взетите спрямо тях мерки и 
условията при завършване на операцията. 
Уместно е използването на схеми при сложна 
интраоперативна находка.
8.3.5. В историята на заболяването операто­
рът и анестезиологът отразяват назначенията 
за следоперативни изследвания и необходимите 
медикаменти, техния обем и дозировката.
8.4. Следоперативен период:
8.4.1. Хирургичният екип осигурява посто­
янно наблюдение в следоперативния период на 
локалния и общия статус на болния, на жиз­
нени показатели и евентуално лабораторните 
изследвания при показания. При поставяне на 
пациента в отделение за интензивно лечение 
следоперативният контрол и мониторирането се 
извършват съвместно от екип, включващ лекари 
с призната специалност по ушно-носно-гърлени 
болести и лекари с призната специалност по 
анестезиология и интензивно лечение.
8.4.2. Ушно-носно-гърленият оператор про­
вежда наблюдение, определя срока за сваляне на 
превръзката и условията за изписване, домашно 
наблюдение и контрол след изписването – крат­
косрочен или дългосрочен. При показания той 
насочва пациента за диспансеризация и/или 
рехабилитация.