Държавен вестник, бр. 10, 2021 г., стр. 135

БРОЙ  10	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  135  
Измерват се зенитните или вертикалните 
ъгли към горната и долната марка на близ-
кия сигнал при първо, а след това при второ 
положение на зрителната тръба. Процедурата 
се повтаря 8 пъти, с което приключва един 
набор от 8 измервания към близкия сигнал. 
Прави се втори набор от същия брой измер-
вания и в същата последователност към да-
лечния сигнал (намиращ се на другия бряг). 
С това приключва една серия от наблюдения 
за всеки от наблюдателите. Едновременните 
наблюдения от двата бряга се синхронизират 
с точност до 1 минута за елиминиране на 
ефекта от рефракцията. За проверка, в края 
на втората серия от наблюдения трябва да 
се повтори визурата назад към близкия сиг-
нал. Записват се и съответните метаданни 
(таблица 2).
4. Записват се крайните метаданни (таб-
лица 2).
5. На всяка станция инструментът се раз-
мества, центрира се и се хоризонтира наново, 
а след това се повтарят стъпките от 1 до 4, с 
което се извършват измерванията от втората 
серия. Сигналите не се разместват.
6. След завършване на втората серия измер-
вания се проверяват либелите на сигналите. 
При установено променено положение, се 
извършва цялостно ново измерване.
След завършване на двете серии измер-
вания, двата инструмента сменят местата си 
и се извършват нови две серии (повтарят се 
стъпки 1 до 6). 
Ако в резултат на геометричната нивела-
ция, извършена преди началото на ъгловите 
измервания, не е определено превишението до 
върха на белия триъгълник на долната марка, 
то се измерва. За целта нивелирът се поставя 
в близост до теодолита на такава височина, че 
хоризонталната нишка на нишковия кръст да 
минава през върха на белия триъгълник на 
долната марка. След това сигналът се маха, а 
на негово място се поставя 3-метровата лата 
за извършване на отчета.
Последователност на изчисленията:
Елементите на изчисление са представени 
на фигура 3.
Фигура 3. Елементи на изчисление
1. За първия набор измервания (първата 
полусерия) за всяка страна (бряг А и 
бряг Б) се изчисляват височината на 
визирната линия спрямо долната марка 
на близкия сигнал (Fb) и хоризонталното 
разстояние между инструмента и същия 
сигнал (Sb):
1.1. При измерени зенитни ъгли се оп-
ределят съответните им вертикални 
ъгли на горната марка (ab) и долната 
марка (bb).
1.2. Разстоянието от върха на триъгълни-
ка на долната марка до хоризонтал-
ната визирна линия Fb се изчислява 
по формулата:
1.3. Изчислява се хоризонталното раз-
стояние между инструмента и сигнала Sb по 
формулата:
2. За първия набор измервания (първата 
полусерия) за всяка страна (бряг А и 
бряг Б) се изчисляват височината на 
визирната линия спрямо долната марка 
на далечния сигнал (Ff) и хоризонталното 
разстояние между инструмента и същия 
сигнал (Sf):
2.1. При измерени зенитни ъгли се оп-
ределят съответните им вертикални 
ъгли на горната марка (af) и долната 
марка (bf).
2.2. Разстоянието от върха на триъгълни-
ка на долната марка до хоризонтал-
ната визирна линия Fb се изчислява 
по формулата:
2.3. Изчислява се хоризонталното раз-
стояние между инструмента и сигнала Sb по 
формулата:
3. За първата серия наблюдения за всяка от 
двете страни (бряг А и бряг Б) се ком-
бинират височината на общата визирна 
линия (F) и измерените превишения 
(Δhпр.) между реперите (местоположе-
нията на сигналите):
Ако в резултат на геометричната нивела-
ция, извършена преди началото на ъгловите 
измервания, е определено превишението до 
върха на белия триъгълник на долната марка, 
то Tb = Tf = 0.
Определя се и разстоянието между двата 
сигнала:
4. Осредняват се превишенията и разсто-
янията, изчислени в стъпка 3.
5. Повтаряйки стъпките от 1 до 4 с наблю-
денията от втората серия, се получават