Държавен вестник, бр. 43, 2011 г., стр. 30

СТР.  30	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  43
Във връзка с това държавата ще насочи 
усилията си към реализиране на следните 
алтернативи:
o Възможно изграждане на регазификацио­
нен терминал за втечнен природен газ (LNG), 
чрез който да се доставя природен газ не само 
за България, но и за трети страни, посредством 
добре развитата българска газопреносна мрежа;
o Реализиране на проект за доставка на ком­
пресиран природен газ (CNG) от Азербайджан 
през Черно море;
o Изграждане на междусистемни газови 
връзки с Турция, Румъния, Гърция и Сърбия, 
както следва: 
 Газова междусистемна връзка с Турция, 
което ще позволи доставки за България на при­
роден газ от Азербайджан, Туркменистан, Ирак, 
Либия, Египет и др., както и на алтернативни 
доставки на LNG на терминала на Мраморно 
море (Катар, Оман, Нигерия);
 Изграждане на газопровод Бълга­
рия – Румъния (Русе – Гюргево) – трансгра­
ничен реверсивен газопровод с индикативна 
дължина 25 км, свързващ българската газо­
преносна система при АГРС Русе-Изток с 
румънската газопреносна система в района на 
ГИС – Гюргево;
 Изграждане на газопровод Гър­
ция – България с приблизителна дължина 168,5 
км, свързващ гръцката газопреносна система 
в района на гр. Комотини с българската газо­
преносна система в района на гр. Стара Загора; 
 Газова междусистемна връзка Бълга­
рия – Сърбия, която ще позволи доставки на 
природен газ за България през Сърбия от газо­
преносната система на ЕС и от алтернативни 
на Русия доставчици на природен газ. 
8. Очаквани резултати
o Намалена с 20% енергийна интензивност 
на БВП до 2013 г.
o Увеличен дял на ВЕИ до 12% в общото 
крайно потребление на енергия до 2013 г.
o Увеличен дял на свободно договорените 
количества електрическа енергия на вътреш­
ния пазар. 
o Създадена електроенергийна борса.
o Осигурено по-качествено енергоснабдяване 
на достъпни и предсказуеми цени.
o Подобрени стандарти за сигурност на 
снабдяването с енергия и опазване на окол­
ната среда.
o Привлечени инвестиции в сектора.
o Напълно хармонизирано национално зако­
нодателство с актовете от пакет „Енергетика/
Климат“ на ЕС.
o Напълно хармонизирано национално 
законодателство с актовете от Трети енергиен 
либерализационен пакет на ЕС.
o Независими от производство и снабдяване 
преносни оператори.
o Работещ и капитализиран Фонд за енер­
гийна ефективност.
o Ефективен и независим регулаторен кон­
трол.
o Осигуряване на енергийните нужди и 
защита на интересите на потребителите, вклю­
чително подобрена система за енергийна со­
циална защита.
VII. ПОГЛЕД КЪМ 2020 г. В ЦИФРИ
Този раздел е разработен въз основа на:
(1) Прогнозен енергиен баланс за 2020 – 
2030 г., отчитащ развитието на енергетиката 
при съществуващата енергийна политика (Ба­
зов сценарий). 
Прогнозният енергиен баланс е разработван 
и периодично актуализиран за България (както 
и за останалите държави членки) по поръчка 
на Главна дирекция „Транспорт и енергетика“ 
на Европейската комисия. 
Версията от декември 2009 г.5, представена 
по-долу, отчита въздействието на икономичес­
ката и финансовата криза и е разработена въз 
основа на следните допускания за изменение 
на цените на вносни горива и емисии:
Цени на вносни горива и квоти за емисии
Година
Нефт
Природен 
газ
Въгли­
ща
Квоти
€ (2008)/boe
€ 
(2008)/т 
СО2
2005
46,3
30,9
10,9
0
2010
50,2
30,9
12,0
14,5
2015
54,9
37,4
16,4
20,0
2020
72,9
51,2
21,3
25,0
2030
90,8
65,7
25,2
39,0
(2) Прогнозни целеви индикатори, отчитащи 
развитието на енергетиката при изпълнение 
на дефинираните стратегически цели (Целеви 
сценарий).
(3) Прогнози за оползотворяване на потен­
циала на ВЕИ в България до 2020 г.
Прогнозите са разработени от Министер­
ството на икономиката, енергетиката и туризма 
и са съобразени с изискванията на Директива 
2009/28/ЕО.
1. Енергиен баланс – Базов сценарий 
Общи показатели
Нарастващите цени на вносните енергийни 
ресурси са основен фактор за промените в 
енергийния баланс до 2030 г. Под тяхно влия­
ние енергийната интензивност на БВП устой­
чиво намалява съответно с 30% през 2020 г. 
и с 43% през 2030 г. Това води до нарастване 
с близо 100% на БВП срещу 10-процентово 
покачване на потреблението на енергия в 
страната. Зависимостта от внос намалява с 4 
пункта поради покачването на потреблението 
на ядрена енергия, която е приемана за местен
 
5 http://ec.europa.eu/energy/observatory/trends_2030/doc/
trends_to_2030_update_2009.pdf