Държавен вестник, бр. 93, 2011 г., стр. 25

БРОЙ  93	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  25  
Извънреден съд поначало действа извън 
определения ред и извън общите и специ­
ализираните съдилища; правораздава по 
новосъздадени специално за целта правила, 
извън общите процесуални правила, уста­
новени от съответния процесуален закон за 
този вид дела; съдиите в него не се избират 
съобразно установените условия и ред; създа­
ва се при извънредни обстоятелства поради 
възникнала обществена необходимост; действа 
през определен период от време и преследва 
предварително набелязана цел. 
Специализираният наказателен съд съглас­
но измененията в Закона за съдебната власт 
и Наказателно-процесуалния кодекс се съз­
дава със закон; притежава точно определена 
специална компетентност в една точно опре­
делена област; съдиите в него се назначават 
съобразно условията и реда, приложими за 
съдиите в общите съдилища; прилага в пра­
вораздавателната си дейност материалното и 
процесуалното право, приложимо от общите 
съдилища; правораздава едновременно (без да 
ги дублира) с общите съдилища, от които не 
се различава функционално и организационно. 
Специализираните съдилища поначало са 
допустими от чл. 119, ал. 2 от Конституцията 
и те притежават тези общи характеристики. 
Конституционният съд вече се е произнесъл с 
Решение № 5 от 1994 г. по к. д. № 3 от 1994 г., 
че чл. 119, ал. 2 от Конституцията изрично 
предвижда създаването в бъдеще и на други 
специализирани съдилища, непосочени в пър­
вата алинея, а в Решение № 22 от 1998 г. по 
к. д. № 18 от 1998 г. е приел, че „по смисъла на 
Конституцията специализираните съдилища са 
част от целокупната съдебна система. Те не са 
съдилища само от функционално гледище, т.е. 
защото са им възложени правораздавателни 
функции, а съдилища и от организационно 
гледище, защото за съдиите в тях важат съ­
щите изисквания и статут, които важат и за 
съдиите от общите съдилища“. 
Специализираните съдилища разглеждат 
дела по определена материя съобразно пред­
мета им или съобразно субектите. Специ­
ализираните по материя съдилища трябва да 
се различават от общите съдилища само по 
предмета си, защото целта на създаването им 
е да осигури тясна специализация на съдиите 
чрез разглеждане само на определен вид дела 
(наказателни, административни, трудови, 
търговски и пр.), за да придобият съдиите 
по-задълбочени познания, да натрупат прак­
тически опит и така да се повиши качеството 
и бързината на правораздавателната дейност. 
Един от начините за подобряване на дейност­
та на съда е съдиите да притежават висока 
степен на специализирана компетентност 
поради бързо променящите се обстоятелства 
и реалности, както и да провеждат специали­
зирани обучения за задълбочаване на знанията 
в съответната (обикновено нова) област. 
Българската съдебна система познава в 
близкото си минало и понастоящем специали­
зирани съдилища. Такива съдилища съществу­
ват и в много европейски държави – в Испания, 
Италия, Франция, Германия, Англия, Белгия 
и др. Два от съдебните органи на Европейския 
съюз в Люксембург също са специализирани 
юрисдикции – Общ съд, създаден през 1988 г., 
и Съд на публичната служба, създаден през 
2004 г. В Румъния през 2002 г. е създадена 
специализирана Национална прокуратура за 
борба с корупцията, а през 2004 г. е създадена 
Дирекция за разследване на организирана 
престъпност и тероризъм. 
Какви структурни специализирани звена 
ще се създават в съдебната система е от из­
ключителната компетентност на законодателя, 
на когото това правомощие е предоставено 
от чл. 119, ал. 2 и чл. 133 от Конституцията, 
и е въпрос на законодателна целесъобразност. 
Особено съществено, за да не бъде опреде­
лен специализираният наказателен съд като 
извънреден и да отговаря на изискванията за 
безпристрастност и независимост, е, на пър­
во място, той да прилага общоустановените 
правила, които се съдържат в материалните и 
процесуалните закони, които прилагат общите 
съдилища, и, на второ място – условията и 
редът за назначаване на съдиите в него да 
са същите, прилагани при назначаване на 
съдиите в цялата съдебна система.
І.3. Относно предмета на делата, подсъдни на 
специализирания наказателен съд – чл. 411а НПК
В искането се твърди, че в противоречие с 
принципа специализираният съд да разглежда 
еднородна материя, в чл. 411а НПК са посоче­
ни различни по вид престъпления от всички 
раздели от Особената част на Наказателния 
кодекс, които са безразборно нахвърляни без 
критерии, по нечие субективно внушение.
Конституционният съд преценява, че до­
водите са неоснователни. 
Делата, подсъдни на специализирания на­
казателен съд, сами по себе си не го правят 
извънреден съд. Конституцията поначало в 
чл. 119, ал. 2 допуска създаването на специ­
ализирани съдилища, при което по целесъ­
образност към тях се отклоняват, по волята 
на законодателната власт, определени видове 
дела, подсъдни до този момент на общите 
съдилища.
Подсъдни на специализирания наказателен 
съд са делата за престъпления, изчерпателно 
изброени в чл. 411а, ал. 1 и 2 НПК, а именно: 
по чл. 321 и чл. 321а НК и по чл. 116, ал. 1, 
т. 10, чл. 131, ал. 1, т. 8, чл. 142, ал. 2, т. 6 и 
8, чл. 142а, ал. 2, предложение второ, чл. 143,