Държавен вестник, бр. 106, 2006 г., стр. 135

Б Р О Й  106
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  135
делна валута се обособяват хеджиращите множес-
тва по таблица № 3 от приложение № 7 “Кредитен
риск от контрагента”, получени чрез комбинира-
не на критериите “остатъчен падеж” и “референ-
тен лихвен процент”.
(2) За лихвени рискови позиции от базисни
дългови инструменти или от платежни рамена с
плаващ лихвен процент остатъчният падеж е про-
дължителността на времевия период до следваща-
та промяна на лихвения процент. Във всички оста-
нали случаи при дълговите инструменти се ползва
остатъчният падеж на самия инструмент, а при
платежните рамена се ползва остатъчният срок на
съответната сделка.
(3) При суапите за кредитно неизпълнение се
обособява отделна хеджираща съвкупност за все-
ки издател на референтен дългов инструмент.
(4) За лихвени рискови позиции, произтичащи
от парични депозити, дадени като обезпечение на
контрагент, който няма собствени дългови инст-
рументи с нисък специфичен риск, и произтичащи
от дългови инструменти, които биха получили
капиталово изискване за специфичен риск над 1,6 %
по чл. 276, се обособява отделна хеджираща съв-
купност за всеки издател/контрагент. В една и съща
хеджираща съвкупност могат да се включат пози-
ции в дългови инструменти на определен издател,
включително в случаите на референтни задълже-
ния при суапи за кредитно неизпълнение и от пла-
тежни рамена, равностойни на дългови инструмен-
ти от същия издател.
(5) Базисни финансови инструменти, различни
от дългови, се включват в едно и също хеджиращо
множество, ако са идентични или подобни. За по-
добни се считат следните инструменти:
1. капиталови инструменти от един издател;
капиталов индекс се третира като инструмент с
отделен издател;
2. активи в един и същ благороден метал или
стока; индекс от благородни метали или стоки се
третира като отделен метал или стока;
3. инструменти с права или задължения за дос-
тавка на електроенергия през един и същ период
на върхово или невърхово натоварване в рамките
на 24 часа.
(6) Множителите за кредитен риск от контра-
гента по формула № 1 от приложение № 7 “Креди-
тен риск от контрагента” за различните хеджира-
щи съвкупности са посочени в таблица № 5, при-
ложение № 7 “Кредитен риск от контрагента”.
(7) За сделки с нелинеен рисков профил или за
платежни рамена и сделки с базисен актив дългов
инструмент, за които определена банка не може
да определи делтата или модифицираната дюра-
ция с оценъчен модел, одобрен от БНБ за изчисля-
ването на минималните капиталови изисквания за
пазарен риск, банката използва метода на пазар-
ната оценка.
Предварителни процедури
Чл. 247. (1) Преди да включи сделка в опреде-
лено хеджиращо множество, банката прилага вът-
решни процедури за проверка дали съответната
сделка е обхваната от правно валиден договор за
нетиране, отговарящ на условията в раздел VII
“Нетиращи споразумения”.
(2) Преди да признае влиянието на обезпече-
ния за редуциране на кредитния риск от контра-
гента, банката прилага вътрешни процедури за
проверка дали обезпеченията отговарят на стан-
дартите за правна сигурност, посочени в глава
шеста “Редуциране на кредитния риск”.
Раздел VI
Метод на вътрешните модели
Въвеждане
Чл. 248. (1) С разрешение от БНБ въвеждането
на метода на вътрешните модели за изчисляване
на капиталовите изисквания може да се извърши
поетапно за различните видове сделки, като рис-
кът от контрагента, необхванат от модела на съот-
ветния етап, се отчита чрез някой от другите мето-
ди, посочени в тази глава.
(2) Извънборсовите деривати и транзакциите с
удължен сетълмент, за които банката не е получи-
ла разрешение за използване на метода на вът-
решните модели, се отчитат с някой от другите
методи, посочени в този раздел.
(3) Комбинирано използване по ал. 2 е възмож-
но в рамките на банкова група, а в рамките на
отделно юридическо лице—само в случаите по
чл. 246, ал. 7.
(4) Банка, получила разрешение за използване
на метода на вътрешните модели, не може да въз-
обнови използването на останалите методи, посо-
чени в настоящия раздел, освен поради обоснова-
на причина и след разрешение от БНБ.
(5) Банка, престанала да изпълнява изисквани-
ята на настоящия раздел, представя пред БНБ план
за своевременно достигане на изискванията или
удостоверява, че резултатът от това неизпълне-
ние е несъществен.
Стойност на експозицията
Чл. 249. (1) За целите на настоящия метод
стойността на експозицията се измерва на ниво
нетираща съвкупност. Моделът определя прог-
нозно разпределение на промените в пазарната
стойност на нетиращата съвкупност, дължащи
се на промени в пазарни величини, като напри-
мер лихвени проценти и валутни курсове. Моде-
лът изчислява стойност на експозицията за не-
тиращата съвкупност за всяка бъдеща дата в
зависимост от промените на пазарните величи-
ни. Моделът може да отчита и промените в обез-
печенията по маржин сделки.
(2) Банка може да вземе предвид наличието на
приемливи финансови обезпечения по глава шес-
та “Редуциране на кредитния риск” и чл. 232, ал. 2
при определянето на прогнозното разпределение
на промените в пазарната стойност на нетиращата
съвкупност, ако обезпечението отговаря на качес-
твените и количествените изисквания и изисква-
нията за данните по чл. 253—257.
(3) Стойност на експозицията се изчислява
като произведение на коефициента алфа (равен
на 1.4) по ефективната очаквана положителна ек-
спозиция.
(4) Ефективната очаквана експозиция се изчис-
лява рекурсивно по формула № 4 по приложение
№ 7 “Кредитен риск от контрагента”.