Държавен вестник, бр. 40, 2017 г., стр. 7

БРОЙ  40	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  7  
През 2016 г. следва нов пакет документи 
на ЕС с важно значение както за очертава-
не предстоящите стъпки в изграждането на 
енергийния съюз, така и за осмислянето и 
пълноценното прилагане в този контекст на 
действащите правни правила за постигане на 
трите основни цели на енергийната политика 
на ЕС. Той включва наред с другото оценка 
от ЕК на ефекта от действащата Директива 
2009/28 за насърчаване на енергия от ВИ (SWD 
(2016) 419), съпътстваща предложение за нова 
директива в същата материя (COM (2016) 767 
final, 2016/0382(COD), както и предложение 
за директива на Европейския парламент и 
на Съвета за общите правила на вътрешния 
електроенергиен пазар (COM (2016) 864, final 
2016/0380(COD). 
Изложеното дава основание на съда да 
обобщи, че през последните няколко десети-
летия на ниво ЕС са последователно положе-
ни значителни законодателни и регулаторни 
усилия за съществена промяна в структурата 
на енергийните пазари в рамките на Съюза. 
Целта е да се трансформират силно покрови-
телствените от държавите членки национални 
пазари в един либерализиран електроенергиен 
пазар, който позволява трансгранична кон-
куренция и е предпоставка за реализиране 
на ангажиментите на Съюза за климатични-
те промени, включително и амбициозните 
климатични цели, поети със споразумението 
от Париж (Споразумението от Париж към 
Рамковата конвенция на Обединените нации 
по изменение на климата, Париж – 2015 г., 
ратифицирано от Република България със 
закон (ДВ, бр. 86 от 2016 г.), в сила от 29 
декември 2016 г.). В този процес централно 
място има насърчаването и сигурността на 
инвестициите в производството на енергия от 
ВИ, което следва да се осъществява обаче в 
контекста на все по-отворен за конкуренция 
енергиен пазар, като цел от общ интерес, и с 
прилагането на общностен подход. 
С оглед на преценката, която съдът трябва да 
направи – за съответствие на § 18 ПЗР ЗИДЗЕ 
с основни измерения на правовата държава, 
като правната предвидимост и сигурност, и 
свързаната с нея закрила на легитимните 
очаквания, съдът взема предвид, че преценката 
за съответствие с принципи с конституционен 
статус изисква да се държи сметка не само 
за конкретните правни разпоредби, но и за 
правния контекст, в който те съществуват, 
повлиян включително и от актове на ин-
ституциите на ЕС, каквито са резолюциите, 
съобщенията, насоките и др. Във връзка с 
това съдът намира за необходимо да отбележи 
в обобщен вид два съществени според него 
момента в посочените по-горе подготвителни 
документи за енергийната политика на ЕС 
от 2016 г. Първият се отнася до оценката на 
ефекта на прилаганите схеми за подпомагане. 
Според ЕК при отсъствие на ясни принципи 
за пазарната съвместимост на механизмите за 
насърчаване в директивата за енергия от ВИ 
на практика в държавите членки се въвеждат 
непазарно ориентирани схеми за насърчаване. 
Тези схеми прибавят регулаторно ниво към 
цената на електричеството, което не отговаря 
на сигналите на пазара. Вторият важен момент 
се отнася до необходимостта в бъдеще тези 
схеми за насърчаване да бъдат коригирани и 
дори да бъдат напълно отказани. Очевидно 
преференциалното третиране се налага да 
бъде преосмислено и ролята на Директива 
2009/28 в продължаващото развитие на общия 
енергиен пазар в ЕС да бъде предефинирана. 
В допълнение Конституционният съд отбе-
лязва, че и в двата доклада на ЕК за състоянието 
на енергийния съюз през 2015 г. и през 2017 г. 
се подчертава, че не всички държави членки 
са въвели необходимите правила, гарантира-
щи конкурентни и ликвидни пазари на едро 
(COM(2015) 572 final 8.11.2015 г.; COM(2017) 53 
final; Рамкова стратегия (IP/15/4497). 
Развитие на националната законодателна 
рамка в сектор енергия от възобновяеми из-
точници
В приетия през 2003 г. Закон за енергети-
ката (ЗЕ) (ДВ, бр. 107 от 9 декември 2003 г.) 
са съобразени редица регламенти на Европей-
ския парламент (ЕП) и Съвета и се въвеждат 
в националното право няколко директиви в 
сектора. В ЗЕ се съдържат специални правила 
за насърчаване енергията от ВИ. Българската 
държава прави избор в полза на преферен-
циалните цени като схема за насърчаване 
на енергията от ВИ наред с помощта чрез 
инвестиции за изграждане, прилагана и от 
значителна част от държавите в ЕС. Тази схема 
търпи последователни промени. Същественото 
е, че със ЗИДЗЕ (ДВ, бр. 56 от 24.07.2015 г.) 
се свежда до минимум прилагането на една 
непазарно ориентирана схема за подпомагане 
производството на енергия от ВИ и се прави 
решаваща стъпка за преодоляване на прякото 
финансиране с публичен ресурс. Тази мярка 
е предприета наред с предвидените ограниче-
ния в § 54 ПЗР ЗИДЗЕ от 6 март 2016 г. (ДВ, 
бр. 17 от 2015 г.), както и в § 20 ПЗР ЗИДЗЕ 
(обн., ДВ, бр. 56 от 24.07.2015 г.; изм., бр. 100 
от 2015 г.). 
Макар и невинаги своевременно отразява-
щи измененията и очертаващите се тенденции 
в европейската правна рамка в сектор енергия 
от ВИ, промените в българското законо-
дателство в тази материя са извършвани в 
контекста на изграждане на вътрешен за ЕС 
енергиен пазар.
Съдът подчертава, че става въпрос за 
правната уредба на схеми за подпомагане на 
регулиран пазар на електроенергия. Очертават