Държавен вестник, бр. 66, 2011 г., стр. 49

БРОЙ  66	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  49  
≥ 5,0 μm на мястото на пълнене, по време на 
процеса на пълнене, поради образуването на 
частици или капчици от самия продукт.
2.3. Препоръчително е подобна система да 
се използва и в зони от категория „B“, въпреки 
че честотата на вземане на проби може да бъде 
намалена. Значението на системата за монито­
ринг на частици се определя от ефективността 
на разделяне между съседни зони от категории 
„А“ и „В“. В зоните от категория „В“ монито­
рингът се извършва с такава честота и такъв 
размер на пробите, че промените в нивата на 
замърсяване и нарушенията на системата да 
бъдат установявани и да се подава сигнал при 
нарушаване на допустимите граници.
2.4. Системите за мониторинг на частиците 
може да се състоят от независими броячи на 
частици, от мрежа от последователни места 
за вземане на проби, свързани посредством 
колектор с единен брояч, или от комбинация 
от двете. Избраната система трябва да бъде 
подходяща за размера на частиците, за които 
е предназначена.
Когато се използват отдалечени системи 
за вземане на проби, трябва да се вземат под 
внимание дължината на тръбите и радиусът 
на извивките им с оглед загубите на части­
ци в тръбопроводите. Изборът на система за 
мониторинг трябва да е съобразен с евентуал­
ните рискове, произтичащи от използваните в 
производствената операция материали (напр. 
включващи живи организми или радиофарма­
цевтични материали).
2.5. Размерът на вземаните за целите на 
мониторинга проби чрез използване на авто­
матизирани системи обикновено е функция 
на честотата на вземане на проби от използ­
ваната система. Не е необходимо обемът на 
пробата да бъде същият като този, използван 
при класифицирането на чистите помещения 
и устройствата с чист въздух.
2.6. В зони от категории „А“ и „В“ мони­
торингът на концентрацията на частиците с 
размери ≥ 5,0 μm е от голямо значение, тъй 
като е важен инструмент за ранно откриване 
на отклонения. Периодичното идентифициране 
на частици ≥ 5,0 μm може да бъде невярно 
поради електронен шум, светлина от странични 
източници, случайност и т.н., но последовател­
ното или редовно отчитане на ниски нива може 
да е показател за евентуално събитие, довело 
до контаминация, и следва да бъде проучено. 
Такова събитие може да бъде ранна повреда в 
системата за отопление, вентилация и клима­
тизация (HVAC), повреда на оборудването за 
пълнене или да се дължи на недобри практики 
при подготовка на машините и по време на 
рутинните операции.
2.7. Границите за частиците, посочени в 
таблицата за режим „по време на почивка“, 
трябва да бъдат достигнати след кратък период 
на престой, с приблизителна продължителност 
15 – 20 минути, без присъствие на персонал и 
след приключване на операцията.
2.8. Мониторингът на зоните от категории 
„С“ и „D“ по време на работа трябва да се 
извършва в съответствие с принципите за уп­
равление на риска за качеството. Изискванията 
и границите за сигнализиране/действие зависят 
от характера на извършваните операции, но 
препоръчителният период на престой трябва 
да бъде спазен.
2.9. Други характеристики (напр. температура 
и относителна влажност) зависят от продукта 
и естеството на извършваните операции. Тези 
параметри не трябва да влияят негативно на 
определените стандарти за чистота.
2.10. Примери за операции, които могат да 
се извършват в съответната категория чистота, 
са посочени в таблицата по-долу (виж също 
точки от 5.1 до 6.5):
Категория
Примери за операции за крайна 
стерилизация на продукти (виж 
т. 5.1 – 5.3)
„А“
Пълнене на продукти с висока сте­
пен на риск
„С“
Приготвяне на разтвори с висока 
степен на риск; пълнене на продукти
„D“
Приготвяне на разтвори и компонен­
ти за последващо пълнене
Категория
Примери за операции за асептич­
но приготвяне на продукти (виж 
т. 6.1. – 6.5)
„А“
Асептично приготвяне и пълнене
„С“
Приготвяне на разтвори, подлежащи 
на последващо филтриране
„D“
Боравене с компоненти след изми­
ване 
2.11. В помещенията, в които се извършват 
асептични операции, мониторингът трябва да 
се осъществява с необходимата честота при 
използване на съответните методи (седимен­
тационен, волуметричен въздух и вземане на 
проби от повърхности (напр. с тампони и 
контактни петри). Използваните методи за 
вземане на проби по време на операция не 
трябва да влияят негативно на контролираните 
зони. Резултатите от мониторинга трябва да 
се вземат предвид при оценка на партидната 
документация за освобождаване на крайния 
продукт. След приключване на критични опе­
рации трябва да бъде извършван мониторинг 
на повърхностите и персонала. Допълнителен 
микробиологичен мониторинг е необходим и 
извън производствените операции (напр. след 
валидиране на системите, почистване и хиги­
енизиране).
2.12. Препоръчителни граници за осъщест­
вяване на микробиологично наблюдение на 
чистите зони по време на производството: