Държавен вестник, бр. 21, 2025 г., стр. 23

БРОЙ  21	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  23   
Определя се като територия за археоло­
гическо наблюдение и приемна обслужваща 
зона на НКЦ.
За територията се прилагат предвидените 
дейности и ограничения съгласно действащия 
ЛУП на ДЛС – Ракитово.
Допускат се строителни дейности, свърза­
ни с обслужването на посетители – паркинг, 
информационен център, беседки, детски пло­
щадки и инфраструктура, като задължително 
се предхождат от археологическо проучване, 
което да изясни липсата или наличието на 
археологически структури.
Забраняват се всички други строителни, 
изкопни, насипни, добивни, мелиоративни 
дейности, нарушаващи целостта на земните 
пластове.
Всички инвестиционни намерения се съгла­
суват с МК.
2.3. Общи предписания:
Определените граници и предписания за 
опазване на територията на археологическа 
недвижима културна ценност и охранителната 
є зона следва да бъдат отразени в КККР на 
землището, както и в общите и подробните 
устройствени планове на населеното място съг­
ласно изискванията на чл. 79, ал. 6 от ЗКН и 
съгласно Наредба № РД-02-20-5 от 15.12.2016 г. 
за съдържанието, създаването и поддържането 
на кадастралната карта и кадастралните ре­
гистри (ДВ, бр. 4 от 2017 г.). Община Ракитово 
следва да уведоми заинтересованите страни.
3. Основни съображения за издаване на акта:
С писмо от НИНКН с вх. № 33-00-
265/13.04.2022 г. и внесени с писма с вх. № 33-
00-161/10.03.2023 г. и № 33-00-174/10.03.2023 г. 
окончателни текстови и графични материали 
по чл. 29, ал. 3 от Наредба № 3 от 10.07.2019 г. 
директорът на НИНКН входира в Министер­
ството на културата предложение по чл. 64, 
ал. 1 от ЗКН, в тях и в протокол от 3.06.2012 г. 
на междуведомствена комисия, назначена със 
Заповед № РД-9К-132 от 15.06.2012 г. на ми­
нистъра на културата, са посочени следните 
мотиви за предложението:
„Късноантична и средновековна крепост 
в м. Кулата – Градот“ е декларирана като ар­
хеологически паметник на културата, с пред­
варителна категория „национално значение“ 
с писмо № 4612 от 6.08.1987 г. на НИПК (дн. 
НИНКН), под името „Средновековна кре­
пост, м. Кулата над Градот, 8 км югозападно“. 
Съгласно § 10 от преходните и заключителните 
разпоредби на ЗКН притежава статут на декла­
рирана археологическа недвижима културна 
ценност. Със същото писмо е декларирано и 
„Средновековно селище, м. Градот под Кулата, 
8 км северозападно“.
Крепостта заема площ от 4 дка и е разполо­
жена на 1303 м надморска височина, на 8 км 
югозападно от гр. Ракитово. Години наред на 
нейната територия не са провеждани архео­
логически проучвания и тя се е превърнала в 
обект на непрекъснати иманярски интервен­
ции. През 2009 г. са проведени спасителни 
археологически проучвания.
В градежа на крепостните стени се наблю­
дават няколко строителни периода.
Куртината е ориентирана по дължина в 
посока североизток-югозапад и следва естест­
вената конфигурация на терена. Градежът е от 
цепен гнайсов камък на хоросанова спойка. 
От стената са запазени до 43 м югоизток-из­
ток-североизток, като на места височината на 
суперструкцията достига до 6 м при ширина 
до 1,65 м. Една от южните кули, западната 
куртина и част от североизточната стена са 
разрушени. Установено е мястото на южната 
порта на укреплението, разкрити са основи 
на две П-образни кули и на няколко сгради с 
различни размери.
Най-високата част в центъра на комплекса 
е заета от еднокорабна църква. По вътрешния 
овал на абсидата и отчасти по северната сте­
на е разкрита стенописна украса върху тънка 
варова замазка. Стенописите са до нивото 
на запазената градежна височина 1 – 1,10 м. 
В запазените части от стенописните пана се 
различава част от фигурална композиция. Раз­
познава се най-долната част на четири човешки 
фигури, насочени към средата на абсидата. 
Декоративната орнаментика при облеклото 
указва за епископски богослужебни одежди. 
Следователно става въпрос за изобразяване 
на фигурално шествие, насочено към центъра 
на композицията, в дълбочина на абсидата. 
Стенописният слой е с приблизителна площ 
1,25 кв. м и е добре съхранен, с изключение на 
местата, унищожени от кореновата система на 
масивните, близо 100-годишни борови дървета.
Неративният стил на оцелелите стенописни 
фрагменти, начинът на градеж, както и някои 
находки от наоса насочват към датировката 
на средновековната църква не по-рано от XII 
век и не по-късно от XIV век. Оцелялата сте­
нописна украса от абсидата и откритите при 
проучването находки и глазирана керамика 
указват обновяването на храма и неговото 
функциониране през XIII – XIV век. Част от 
намерените находки, като фрагменти от битова 
и строителна керамика, вторично използвани 
мраморни фрагменти от пластична олтарна 
преграда, позволяват и по-ранна датировка, 
която предстои да се прецизира.
Намерената в крепостта керамика е из­
ключително разнообразна и свидетелства 
за широк хронологичен диапазон обитаване 
на територията – от края на IV хилядолетие 
пр. Хр. до XV век.
Крепостта „Кулата – Градот“ е най-запазе­
ната крепост на територията на Чепинското 
корито. Обектът е изключително перспективен