Държавен вестник, бр. 47, 2016 г., стр. 21

БРОЙ  47	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  21  
•	 функциониране, поддържане и обновяване на инфраструктурата;
•	 поети държавни ангажименти и национални дейности;
•	 стимулиране на научноизследователска дейност на високо ниво и други типове стимули, 
предвидени в политиките на стратегията;
•	 основна научна дейност на изследователите и на обучаемите (базови средства, които могат 
да се разпределят на проектен принцип). 
От особена важност е размерът на институционалното финансиране за наука да е обвързан 
с реалните научни резултати, постигнати от научните организации и от висшите училища. Въз 
основа на този принцип е необходимо да се разработи система за допълнително институци­
онално финансиране за научни изследвания в научните институции и във висшите училища с 
международно разпознаваеми научни постижения, която да не е обвързана със субсидията за 
обучение на студенти, а с резултатите от научната дейност. Необходимо е и модернизиране на 
реда за планиране, разпределение и разходване на средствата, отпускани целево от държавния 
бюджет за присъщата на висшите училища научна или художественотворческа дейност, вклю­
чително изменения в подзаконови нормативни актове.
Стратегията предвижда нарастващо включване на елементи на програмно финансиране към 
институционалното такова. Това ще става на базата на разработени годишни програми и пла­
нове за научна дейност. В тази връзка от особена важност е държавата да продължи и увеличи 
подкрепата за млади учени чрез допълнително целево програмно институционално финансиране. 
1(б) Засилено проектно и програмно финансиране като инструмент за посрещане на общест­
вени предизвикателства и осъществяване на държавни политики. 
Проектното и програмното финансиране са основни инструменти на държавата както за 
поддържане на научния капацитет и развитие на научните изследвания в страната, така и за 
посрещане на обществени предизвикателства и осъществяване на държавни политики, вклю­
чително и за влияние върху баланса между отделни компоненти на НИРД. Макар и в момента 
съотношението програмно – проектно/институционално финансиране да е доста над характер­
ните за ЕС нива, проектното финансиране трябва да се повиши по абсолютна стойност и да 
се осъществява регулярно. 
При определяне на средствата, насочени към конкретните политики, дейности и мерки в стра­
тегията, трябва да се отчитат спецификите на различните източници на финансиране – средства 
от държавния бюджет (чрез конкурси на ФНИ), средства по оперативни програми и рамкови 
програми на ЕС, както и частно финансиране. Тъй като частното финансиране е насочено из­
ключително към приложни изследвания по конкретни проблеми от интерес за източника на 
финансиране, средствата от държавния бюджет трябва да се насочват приоритетно към разви­
тието и възпроизводството на човешкия научен потенциал и към фундаментални изследвания. 
Програмното финансирано от ОП НОИР ще е фокусирано върху тематичните области на 
ИСИС, което ще допринесе за развитие на научния потенциал, особено в областта на прилож­
ните изследвания, а оттам и за иновации в икономически важните за страната сектори. 
4.2. Хоризонтална политика за нормативни промени
Друг тип дейности, които държавата може да използва за осъществяване на поставени цели, 
са измененията на действащи и приемането на нови закони и други нормативни документи. 
Стратегията предвижда синхронизирани нормативни промени, които правно да уредят органи­
зацията, финансирането и развитието на науката в страната, както и да осигурят реформиране 
на управленските и административните органи, свързани с научните изследвания. 
Хоризонтална дейност 2. Синхронизирани изменения в нормативните актове, свързани с 
изпълнението на стратегията.
Тези промени целят въвеждането на минимални национални критерии за академичните длъж­
ности и научните степени, както и гарантиране на минимално заплащане за всяка длъжност. 
Необходимо е и да се дефинират еднозначно различни термини, като „учен“, „млад учен“, „изсле­
довател“, „постдокторант“ и др., като определенията са синхронизират с тези на ЕС. Уреждането 
на периодичното атестиране както на научните организации и висшите училища, така и на 
учените чрез обективни наукометрични показатели ще е правна основа както за диференцирано 
институционално финансиране, така и за диференцирано заплащане на учените. Тази дейност 
включва и изменения в различни закони и други нормативни актове, като въвеждане на стиму­
ли за частни инвестиции в НИРД, регламентиране на връзките наука – държавни медии и др. 
4.3. Хоризонтална политика за укрепване, модернизиране и реформиране на научноизсле­
дователската система в страната 
Съгласно препоръките от партньорската проверка за по-добро и по-конкурентно финанси­
ране на научните изследвания е необходимо преструктуриране на Фонд „Научни изследвания“ 
в една политически и оперативно независима агенция за по-добро и по-конкурентно финанси­