Държавен вестник, бр. 14, 2023 г., стр. 20

СТР.  20	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  14
им в България във възрастовата група 15 – 24 години е 14,4 %22 спрямо 13,7 % за 2019 г. Веро-
ятно увеличението на стойността на този индикатор през 2020 г. се дължи на последиците от 
пандемията на COVID-19.
Това налага тази група на младите българи да бъдат обект на специални мерки от страна 
на институциите, които да взаимодействат и да се допълват. В тази група делът на ромите е 
най-висок и като цяло образователната интеграция на младите роми е затруднена и остава 
сериозен проблем.
Недостатъчен интерес към областта на технологиите, техническите науки и математика-
та – 14 на всеки 100 младежи във възрастовата група 20 – 29 год. завършват висше образование 
в областта на технологиите, техническите науки и математиката при средна стойност за ЕС 
от 19 %. Един на всеки двама студенти в България завършва в областта на социалните науки, 
бизнес администрацията или правото в сравнение с един на всеки трима студенти в ЕС.23
Неформалното обучение все още е с ниски нива на пробив сред младите хора. Отчита се 
много нисък дял на млади хора, които са участвали в неформално обучение – 8 % са участвали 
веднъж и 8 % са участвали няколко пъти. Трябва да се отбележи фактът, че част от младежите 
свързват допълнителната квалификация с финансови средства, което често е спирачка към по-
сериозни стъпки за търсене на информация и включване в подобен тип курсове.24
Ниските нива на самоинициативност или търсене на възможности за неформално обучение 
показват, че трябва да бъдат взети мерки към налагане на разбирането, че неформалното обу-
чение дава много възможности – например, че позволява на хората да се справят с определени 
здравословни, личностни, когнитивни, емоционални, образователни или социални дефицити и 
че неформалното обучение чрез алтернативните пътища за учене и обучение повишава собст-
вения капацитет за справяне с реални или потенциални социални рискове в живота.
По отношение на интереса към обучение 49 % от младите хора считат, че теми, свързани 
със здравното образование (физическо и психическо), трябва да бъдат по-силно застъпени в 
училищата. Критичното мислене, медиите и демокрацията са също сред важните теми за 39 % 
от тях при 42 % за ЕС. Повече знания, свързани с предприемачество и финансовите умения, са 
необходими според 38 % от младежите в България, а използването на дигитални устройства и 
програмиране – за 36 % от тях (27 % за ЕС). Изменението на климата, околната среда и при-
родосъобразното поведение е също сред основните теми, които вълнуват младежите и 33 % от 
тях смятат, че информацията в училищата по темата не е достатъчна.
Добър ефект на въздействие се измерва от секторните интервенции, насочени към младите 
хора, относно показателите на пазара на труда – коефициентът на младежка заетост се пови-
шава, а младежката безработица намалява осезаемо.25
Безработни лица по продължителност на безработицата и възраст
2010 г.
2011 г.
2012 г.
2013 г.
2014 г.
2015 г.
2016 г.
2017 г.
2018 г.
2019 г.
15 – 24 години
61,5
63,5
69,7
65,1
47,6
39,6
27,7
22,1
18,9
13,1
25 – 34 години
95,4
107
108,9
118,7
98,5
75,8
62,9
51,6
44,5
39,8
Национално представителното проучване на младежите отчита ниски нива на удовлетвореност 
по отношение на размера на заплащане, като това е и основна причина за смяна на работното 
място – 30 %. По-скоро негативна тенденция се отчита в кариерното ориентиране – близо по-
ловината не работят по специалността си, а едва около една трета са се реализирали успешно 
спрямо образованието си. Позитивна картина се отчита по отношение на оценка на възмож-
ностите за намиране на работа. Близо 50 % посочват, че са намерили лесно настоящата си 
работа. Запазва се висок дял на младите, които не са запознати с инициативи за професионално 
ориентиране и реализация. И занапред политиките за младежта следва да отчитат предизвика-
телства като осигуряване на възможности за заетост, която насърчава социалното включване 
на младежите, включително на тези в неравностойно положение.
Бавно развитие на дигиталните умения – към 2015 г. 54 % от младежите на възраст 16 – 24 
год. разполагат с основни или над основните дигитални умения,26 но българските младежи са 
на предпоследно място в Европейския съюз (ЕС) по дигитална грамотност към 2019 г. Сред 
държавите – членки на ЕС, Хърватия има най-висок дял на лицата на възраст от 16 до 24 години 
с основни или над основни цифрови умения (97 %), следвани от Естония, Литва и Холандия 
(и трите 93 %), както и Гърция (92 %). За разлика от тях най-ниските дялове са наблюдавани 
в Румъния (56 %), България (58 %), Италия (65 %), Унгария (68 %), Латвия и Люксембург (и 
двете 75 %).27 За постигане на това ниво на успеха и благополучието на съвременния човек се 
изисква усилена работа с младежите в тази насока, предвид фактите за актуалното състояние 
в тази област – над 2/3 от младежите ползват интернет, над половината влизат в мрежата по-
вече от 10 пъти на ден, а за повече от половината социалните мрежи са основен източник на 
информация. Тревожно е, че една трета от младите хора не могат да преценят кое е фалшива 
новина, близо половината от учениците в България не се съмняват в истинността на всяка 
22 Данни на НСИ за 2021 г.
23 Мониторингов доклад за образованието, 2019 г.
24 Данни от Национално представително социологическо проучване на агенция „ТРЕНД“, извършено през 
2021 г. по поръчка на ММС.
25 НСИ
26 PISA 2015
27 ЕВРОСТАТ