Държавен вестник, бр. 39, 2021 г., стр. 3

БРОЙ  39	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  3  
3. Признават ли чл. 5, ал. 4, а и чл. 4, ал. 3 
от Конституцията предимство на чл. 8 от 
Конвенцията за защита на правата на човека 
и основните свободи, съставена в Рим на 4 
ноември 1950 г. (КЗПЧОС, ратифицирана със 
закон – ДВ, бр. 66 от 1992 г.; обн., ДВ, бр. 80 
от 1992 г.; изм., бр. 137 от 1998 г.; попр., бр. 97 
от 1999 г. и бр. 38 от 2010 г.), и на чл. 7 от 
Хартата на основните права на Европейския 
съюз пред обяснението на понятието „пол“, 
възприето от Конституцията на Република 
България?
В искането е изложено, че пред общо­
то събрание на Гражданската колегия на 
ВКС (ВКС) е образувано тълкувателно дело 
№ 2/2020 г. въз основа на определение № 86 
от 27.04.2020 г. по гр.д. № 698/2020 г. на със­
тав на Четвърто гражданско отделение за 
уеднаквяване на противоречивата практика 
на ВКС по следния въпрос: Допустимо ли е 
и при какви предпоставки съдът да допусне 
по реда на Закона за гражданската регистра­
ция (ЗГР) промяна на данните в съставените 
актове за гражданско състояние на молител, 
който твърди, че е транссексуален? Посочено 
е, че според част от съдебната практика при 
несъвпадане на половата идентичност с пола, 
вписан в актовете за гражданско състояние, 
българският съд следва да признае право на 
промяна (актуализиране) на пола, а с това – и 
на името и единния граждански номер в акто­
вете за гражданско състояние на молител, за 
когото в охранителното производство по ЗГР се 
установи, че е транссексуален. Това становище 
се основава на чл. 8 КЗПЧОС и на практика­
та на Европейския съд по правата на човека 
(ЕСПЧ) по неговото приложение, според която 
материалноправните предпоставки за допус­
кане на такава промяна са две: 1. Състояние 
на транссексуалност на молителя (медицински 
критерий), и 2. Сериозно и непоколебимо 
решение за потвърждаване на изпълняваната 
психична и социална полова роля, която е 
различна от биологичния пол (юридически 
критерий). Според това разбиране определя­
нето на пола, името, сексуалната ориентация 
и половия живот попадат в личната сфера, 
защитена от чл. 8 КЗПЧОС, като правото на 
самоопределяне на собствения пол е част от 
същността на свободата на самоопределяне, 
която държавата е длъжна да зачита. Според 
другото становище в практиката българската 
национална конституционна идентичност 
налага възприемането на понятието „пол“ 
единствено с неговото биологично обяснение, 
поради което националното законодателство 
не урежда материалноправни предпоставки за 
промяна на пола, вкл. поради транссексуал­
ност, както и последиците от такава промяна. 
Посочва се, че ЗГР допуска промяна на пола в 
актовете за гражданско състояние единствено 
КОНСТИТУЦИОНЕН СЪД
ОПРЕДЕЛЕНИЕ № 2
от 29 април 2021 г.
по конституционно дело № 6 от 2021 г.
Конституционният съд в състав: председа­
тел – Борис Велчев, членове: Георги Ангелов, 
Анастас Анастасов, Гроздан Илиев, Мариана 
Карагьозова-Финкова, Константин Пенчев, 
Филип Димитров, Надежда Джелепова, Пав­
лина Панова, Атанас Семов, Красимир Влахов, 
и при участието на секретар-протоколиста 
Гергана Иванова разгледа в закрито заседа­
ние на 29 април 2021 г. конституционно дело 
№ 6/2021 г., докладвано от съдията Красимир 
Влахов.
Производството е по чл. 149, ал. 1, т. 1 
от Конституцията на Република България 
(Конституцията) във фазата по допустимост 
на искането по реда на чл. 19, ал. 1 от Закона 
за Конституционен съд (ЗКС).
Делото е образувано на 19.03.2021 г. по 
искане на общото събрание на Гражданската 
колегия на Върховния касационен съд за даване 
на задължително тълкуване на чл. 5, ал. 1, 2 и 
4, чл. 6, ал. 2, чл. 13, ал. 3, чл. 14, чл. 32, ал. 1, 
чл. 46, ал. 1 и чл. 47, ал. 2 от Конституцията, 
както и за произнасяне относно съответствието 
на чл. 8 от Конвенцията за защита на правата 
на човека и основните свободи (КЗПЧОС) и 
на чл. 7 от Хартата на основните права на 
Европейския съюз (ХОПЕС) с възприетото 
от Конституцията обяснение на понятието 
„пол“, по следните въпроси:
1. Какво е обяснението на понятието „пол“, 
възприето от Конституцията, и има ли то са­
мостоятелно психологическо и/или социално 
изражение, различно от биологичното?
2. Как е решен на конституционно ниво 
въпросът за баланса между понятието „пол“, 
възприето от върховния закон, и правото на 
личен живот по чл. 32, ал. 1 от Конституцията 
в аспекта на възможността държавните органи 
на Република България да зачетат последици­
те от личната идентификация на български 
гражданин, който се е самоопределил към 
пол, различен от биологичния?
Любомир Петров Георгиев
Силвия Тодорова Стойчева
Цветанка Петкова Георгиева
Издаден в София на 10 май 2021 г. 
Президент на Републиката: 
Румен Радев
Подпечатан с държавния печат.
Министър на правосъдието:
Десислава Ахладова
3005