Държавен вестник, бр. 39, 2021 г., стр. 6

СТР.  6	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  39
Хартата на основните права на ЕС не може 
да се разглежда като международен договор 
по смисъла на чл. 149, ал. 1, т. 4, втората част 
на изречението, от Конституцията.
 Същевременно Конституционният съд не 
само може, но и е длъжен при отговора на 
допуснатото до разглеждане искане да съоб-
рази относимата уредба на правото на ЕС, 
отчитайки, че посочената конституционна 
разпоредба, отваряйки националната правна 
система за включване и действието на съюз­
ното право, не предписва неговото отношение 
с националния правен ред (Решение № 7 от 
17.04.2018 г. по к.д. № 7 от 2017 г.). Във връзка с 
това съдът намира за необходимо да отбележи, 
че приматът на Правото на ЕС над вътреш­
ното право на държавите членки произтича 
от самата му природа и е утвърден изрично в 
Декларация № 17 „относно предимството на 
правото“ към Договора за Европейския съюз 
и Договора за функционирането на Европей­
ския съюз, съдържаща изрична препратка към 
релевантната практика на СЕС. Изключение 
от очертания в практиката на СЕС примат на 
правото на ЕС е възможно в съответствие с 
принципа на националната конституционна 
идентичност на държава членка, закрепен в 
чл. 4, пар. 2 ДЕС, която Конституционният съд 
може да защити при тълкуване на Основния 
закон в светлината на Правото на ЕС.
Независимо от гореизложеното съдът 
обръща внимание, че неприкосновеността 
на личния и семейния живот, на жилището 
и тайната на кореспонденцията, за които се 
отнасят чл. 8 КЗПЧОС и чл. 7 ХОПЕС, са 
изрично признати и защитени от Конститу­
цията (чл. 32, 33 и 34), което прави малко 
вероятна възможността за колизия между 
Основния закон и посочените актове в област-
та на тези права. Поради това също липсва 
правен интерес от ангажиране на тълкува­
телната компетентност на Конституционния 
съд (Определение № 8 от 22.11.2016 г. по к.д. 
№ 17 от 2016 г.), като при това се има пред­
вид по вече изложените съображения, че по 
същество тълкувателното искане по третия 
поставен от искателя въпрос е насочено към 
упражняване на правомощието на съда по 
чл. 149, ал. 1, т. 4 от Конституцията.
По изложените съображения Конституци­
онният съд намира, че искането на общото съ­
брание на Гражданската колегия на Върховния 
касационен съд за задължително тълкуване 
на Конституцията следва да бъде допуснато 
до разглеждане по същество по отношение на 
първия въпрос (само по отношение на непо­
средствено отнасящите се до него конституци­
онни разпоредби – чл. 6, ал. 2 и чл. 46, ал. 1) 
и отклонено като недопустимо – по втория и 
третия, както и относно тълкуването на ос­
таналите посочени от вносителя разпоредби 
на Основния закон. 
С оглед предмета на делото и на основание 
чл. 20а, ал. 1 от Правилника за организаци­
ята на дейността на Конституционния съд 
(ПОДКС) съдът приема, че следва да консти­
туира като заинтересувани институции, които 
да представят становища по делото, както 
следва: Народното събрание, президента на 
Република България, Министерския съвет, 
министъра на правосъдието, министъра на 
здравеопазването, министъра на вътрешни­
те работи, Върховния административен съд, 
главния прокурор, Комисията за защита от 
дискриминация, Висшия адвокатски съвет и 
омбудсмана.
На основание чл. 20а, ал. 2 ПОДКС следва 
да бъдат отправени покани да предложат ста­
новища по предмета на делото: Българската 
православна църква, Католическата църква 
в България, Мюсюлманското изповедание, 
Религиозната общност на евреите в България, 
Арменската Апостолическа Православна Све­
та Църква, Съюзът на юристите в България, 
Фондация „Български адвокати за правата на 
човека“, Българската психиатрична асоциация, 
Дружеството на психолозите в България, Бъл­
гарското дружество по генетика и геномика 
на човека.
На основание чл. 20а, ал. 3 ПОДКС съдът 
преценява да покани да дадат писмено правно 
мнение по предмета на делото следните из­
тъкнати специалисти от науката и практиката: 
чл. кор. проф. д-р Драга Тончева, проф. д. ю. н.
Цанка Цанкова, проф. д. пс. н. Ваня Матано­
ва, проф. д. пс. н. Йоана Янкулова, проф. д. 
пс. н. Людмил Георгиев, проф. д-р Дроздстой 
Стоянов, проф. д-р Вихра Миланова, проф. 
д-р Пенчо Пенев, проф. д-р Пламен Киров, 
проф. д-р Снежана Начева, проф. д-р Даниел 
Вълчев, проф. д-р Янаки Стоилов, проф. д-р 
Върбан Ганев, проф. д-р Савина Хаджидекова, 
проф. д-р Иванка Димова, проф. д-р Роберт 
Пенчовски, проф. д-р Станка Маркова, проф. 
д-р Дончо Градев, проф. д-р Петър Иванов, 
проф. д-р Златислав Стоянов, доц. д-р пс. н. 
Румяна Крумова-Пешева, доц. д-р Весела 
Стоянова, доц. д-р Зорница Йорданова, доц. 
д-р Мартин Белов, доц. д-р Наталия Киселова, 
доц. д-р Румен Бостанджиев, доц. д-р Велина 
Тодорова, доц. д-р Светослав Димов, доц. д-р 
Сена Карачанак-Янкова, д-р Невин Фети. 
Водим от горното и на основание чл. 149, 
ал. 1, т. 1 от Конституцията и чл. 19, ал. 1 
ЗКС, Конституционният съд
О П Р Е Д Е Л И :
Допуска за разглеждане по същество ис­
кането на общото събрание на Гражданската 
колегия на Върховния касационен съд за даване