Държавен вестник, бр. 16, 2003 г., стр. 65

Б Р О Й  16
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  65
VI. Болести на костно-мускулната система и
на съединителната тъкан
А. Възпалителни ставни заболявания
1. Ревматоиден артрит
периодичност и продължителност на наблюде-
нието—при откриване на заболяването и/или про-
мяна на лечението прегледите са ежемесечни до
третия месец, след което се провеждат на 3 или 6
месеца в зависимост от активността и еволюцията
на заболяването до края на живота на болния;
клиничен преглед—общ клиничен статус с на-
соченост към опорно-двигателния апарат;
необходими изследвания—СУЕ, еритроцити,
хемоглобин, левкоцити, тромбоцити, Валер-Роз
или ревматоиден фактор, урина (белтък, билиру-
бин, глюкоза, седимент), рентгенография на засег-
натите стави—веднъж годишно; при лечение с ан-
тималарични средства, златни соли, имуносупре-
сори и Д-пенициламин се изследват допълнител-
но и диференциално броене на левкоцитите, АЛАТ,
АСАТ, ГТП, АФ;
необходими консултации—оториноларинголог,
акушер-гинеколог или уролог в началото на забо-
ляването с оглед на фокална инфекция;
лечение и рехабилитация—съгласно възприе-
тите принципи с НСПВС, БППРС, КС, биологич-
ни средства, вътреставни апликации на КС, химич-
ни и изотопни агенти, шейвинг и лаваж на става;
диспансерно наблюдение—от ревматолог.
2. Болест на Бехтерев (анкилозиращ спонди-
лит)
периодичност и продължителност на наблюде-
нието—при откриване на заболяването и/или про-
мяна на лечението прегледите са ежемесечни до
третия месец, след което се провеждат на 3 или 6
месеца в зависимост от еволюцията и активността
на заболяването до края на живота на болния;
клиничен преглед—общ клиничен статус с на-
соченост към опорно-двигателния апарат;
необходими изследвания—СУЕ, еритроцити,
хемоглобин, левкоцити с диференциално броене,
тромбоцити—два пъти годишно, урина за белтък,
билирубин, глюкоза и седимент ежемесечно до
третия месец; рентгенография на засегнатите ста-
ви и аксиалния скелет—един път годишно;
необходими консултации—ортопед;
лечение и рехабилитация—съгласно възприе-
тите принципи за лечение и рехабилитация на бо-
лестта на Бехтерев с НСПВС, БППРС, КС, биоло-
гични средства, вътреставни апликации на КС,
химични и изотопни агенти, шейвинг и лаваж на
става; ортопедично лечение се провежда по пре-
ценка на ревматолога съвместно с ортопеда;
диспансерно наблюдение—от ревматолог.
3. Псориатричен артрит
В зависимост от типа на протичане на псориа-
тичния артрит (ревматоиден тип или спондилит)
наблюдението и лечението се осъществяват съг-
ласно изискванията за ревматоиден артрит или за
болестта на Бехтерев.
необходими консултации—дерматолог;
диспансерно наблюдение—от ревматолог.
4. Реактивни артрити
4.1. Ревматизъм
периодичност и продължителност на наблюде-
нието—при болни в активна фаза II на ревматично-
то възпаление контролните прегледи се извършват
един път месечно в продължение на една година от
началото на поредния ревматичен пристъп; при бол-
ни в неактивна фаза III контролните прегледи са
4 пъти годишно в продължение на 3 до 5 години от
поредния ревматичен пристъп; при болни в неак-
тивна фаза IV контролните прегледи се извършват
два пъти годишно в продължение на 5 години от
началото на последния ревматичен пристъп, след
това—един път, а при необходимост—по-често;
наблюдението продължава до края на оздравяване-
то в случаите, когато няма формиран порок;
клиничен преглед—общ клиничен статус и пъ-
лен сърдечен статус с насоченост към размери на
сърцето, сърдечна функция, търсене на сърдечна
недостатъчност и ритъмно-проводни нарушения;
необходими изследвания—при активна фаза II
се изследват хемоглобин, еритроцити, левкоцити
с диференциално броене, СУЕ—два пъти годиш-
но; фибриноген—един път годишно; AST, ЕКГ и
гърлен секрет—три пъти годишно; при неактивна
фаза III и IV се прави ЕКГ един път годишно; ла-
бораторните изследвания са същите и се провеж-
дат един път годишно;
необходими консултации—с кардиолог;
лечение и рехабилитация—при болните с актив-
на фаза II и неактивна фаза III и IV се провежда
противоревматична профилактика с Бензацилин или
орален пеницилин, при необходимост Еритран, най-
малко 5 години след пристъпа или до 25-годишна
възраст, а след това по преценка; при болни с ревма-
тизъм в неактивна фаза IV противоревматичната
профилактика се определя индивидуално; по време
на пристъп НСПВС, кортикостероиди и покой;
диспансерно наблюдение—провежда се при
болните с ревматизъм в активна фаза II от ревма-
толог, а при болните в неактивна фаза III и IV—от
общопрактикуващ лекар.
4.2. Други реактивни артрити
В тази група се включват полово придобит реак-
тивен артрит след хламидиална или гонорейна ин-
фекция, постентеритен артрит след инфекция с ши-
гела, салмонела и йерсиния ентероколитика, реак-
тивни артрити при други инфекции (стафилококи,
ешерихия коли, микобактериум туберкулозе и др.);
периодичност и продължителност на наблюде-
нието—при откриване на заболяването и/или про-
мяна на лечението прегледите са ежемесечни до
третия месец, след което се правят на 3 или 6 ме-
сеца в зависимост от активността и еволюцията на
болестния процес до пълно оздравяване; при хро-
ничните форми контролът е както при ревматои-
ден артрит и болест на Бехтерев;
клиничен преглед—общ клиничен статус с на-
соченост към опорно-двигателния апарат;
необходими изследвания—хемоглобин, еритро-
цити, левкоцити, тромбоцити, СУЕ, урина за: бел-
тък, албумин, билирубин и седимент—два пъти
годишно, рентгенография на засегнатите стави—
един път годишно;