Държавен вестник, бр. 14, 2008 г., стр. 8

С Т Р .  8
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  14
системата на общообразователните училища
се обучават много даровити деца с доказана
изява на дарбата, независимо от това, че не са
постъпили в специализирано училище в съот-
ветната област.
Децата с дарби в България се изявяват из-
ключително на национално ниво (80,32 % от
всички даровити) и в много по-малка степен—
на международно ниво—20,33 % .
Сравнителният анализ на практиката на
отделите “Закрила на детето” през последни-
те 3 години показва, че общият брой на деца-
та с изявени дарби, с които са работили соци-
алните работници, остава сравнително пос-
тоянен. През 2003 г. този брой е 83 за цялата
страна, през 2004 г.—144, и през 2005 г.—104
деца. Съгласно Наредбата за условията и реда
за осъществяване на закрила на деца с дарби
социалните работници от отделите за “Закри-
ла на детето” могат да дават консултация и да
дават информация за възможностите за пос-
тъпване в училища по изкуствата и в спортни
училища.
На практика почти постоянният брой на
децата с изявени дарби през годините означа-
ва, че този брой се определя не от действител-
но даровитите и талантливи деца, а от броя на
първите три места и зависи в голяма степен от
това, колко програми са обявени от Минис-
терството на образованието и науката, Дър-
жавната агенция за младежта и спорта и Ми-
нистерството на културата на национално ниво.
Направеният преглед на нормативната уредба
потвърждава този извод и означава, че е необ-
ходима национална политика за откриване, сти-
мулиране и изява на дарбата както на спечели-
лите призови места деца, така и на тези, които
не са класирани, но притежават талант и спо-
собности.
Деца в риск
Деца, настанени в специализирани инсти-
туции
Общият брой на децата в специализираните
институции през 2006 г. е 8653. В сравнение с
2001 г. броят на институционализираните деца
намалява с 31,4 % (3956).
Проследявайки данните от 2001 до 2006 г.,
може категорично да се каже, че се утвърждава
трайна тенденция към намаляване броя на де-
цата в специализирани институции, но въпреки
това техният брой все още е голям. Намалява-
нето на относителния дял на децата в специа-
лизирани институции спрямо детското населе-
ние в страната е от 0,78 % през 2001 г. на 0,61 %
през 2006 г.
Според резултатите от проведено от ДАЗД
проучване най-голям е относителният дял на
децата в специализирани институции, които са
от семейства с един родител—46 %, или 3958
деца. Родителите на 40 % (3460) от децата са
безработни, с много нисък социален статус и
са в невъзможност да се справят с отглеждане-
то им. Децата от многодетни семейства са 27 %
от настанените в специализираните институ-
ции (2328), следвани от децата, които са изос-
тавени или подхвърлени от своите родители—
15 % (1322), и децата, на които единият роди-
тел е починал—8,6 % (742). Пълни сираци са
2 % от настанените в специализирани инсти-
туции, или 174 деца. В специализираните ин-
ституции се намират 159 (1,8 %) деца, родени
от непълнолетни родители—майки под 18-го-
дишна възраст.
През 2006 г. се увеличава и броят на децата
на чужди граждани и бежанци, настанени в
специализирани институции в България, с 56 %
спрямо предходната година. През 2005 г. те са
62, през 2006 г.—вече са 97. Подобен проблем
съществува и в останалите страни—членки на
Европейския съюз, което е основание за пред-
приемане на специални мерки в социалната
политика.
Националното проучване на ДАЗД показва,
че през 2006 г. повече от 80 % от децата, нами-
ращи се в специализирани институции, имат
семейство и са настанени поради невъзможност
да бъдат отглеждани в семейна или близка до
семейната среда.
Основните фактори, които обуславят наста-
няването на децата от семейства в неравнос-
тойно социално положение в специализирани
институции, са трудностите, които те срещат
при отглеждането им (икономически, психоло-
гически, социални), съчетани с липсата на дос-
татъчно алтернативни на институционалната
грижа услуги. Основните рискове, на които са
подложени децата в тези семейства, са свърза-
ни с качеството на живот, климата в семейство-
то и достъпа на децата до образование. Тези
данни показват необходимостта от съответни
превантивни и подпомагащи политики с цел
ограничаване на риска “бедност”, както и необ-
ходимостта от нови гъвкави форми за социални
услуги и подкрепа на семейството като основен
фактор за развитие на детето.
Деца със специални образователни потреб-
ности
С промените в нормативните актове в систе-
мата на народната просвета през 2003 г. и с
приемането на Националния план за интегри-
ране на деца със специални образователни пот-
ребности и/или с хронични заболявания в сис-
темата на народната просвета започна проце-
сът на поетапно въвеждане и осъществяване на
интегрираното обучение. Важна стъпка в този
процес бе изграждането на екипите за ком-
плексно педагогическо оценяване (ЕКПО) към
регионалните инспекторати по образование.
Техният състав и функции са определени в
Правилника за прилагане на Закона за народ-
ната просвета (ППЗНП). Основната цел на
комплексното педагогическо оценяване от
ЕКПО е да се извърши първична оценка на
общото развитие на детето или ученика, въз