Държавен вестник, бр. 50, 2000 г., стр. 44

С Т Р .  44
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  50
къси съединения и обратни запалвания трябва
да бъдат закрити от всички страни с огради.
Чл. 596. Не се допуска поставянето на конт-
ролни и силови кабели и шини в зоната на въз-
никване на електрически дъги над анодните и
катодните прекъсвачи и над прекъсвачите на
захранването.
Чл. 597. При монтиране на нов тип прекъс-
вачи в стари килии се допуска да не се спазват
установените в проектите габарити, като раз-
стоянието до заземените части, проводници и
др. не трябва да бъде по-малко от 0,2—0,3 m.
При по-малки разстояния трябва да се поста-
вят допълнителни дъгоустойчиви екрани.
Чл. 598. При сменяне на отделни силициеви
вентили новомонтираните вентили трябва да
имат същите параметри (тип, номинален ток,
клас и група), както и останалите вентили от
последователната верига.
Чл. 599. Натоварването, температурата и ва-
куумът на токоизправителите и състоянието на
помощните вериги и апарати (възбуждане, охлаж-
дане и др.) трябва да се контролират автоматич-
но, когато технологичният процес позволява това.
Чл. 600. (1) Преди включване в работа монти-
раните разглобяеми и полуразглобяеми агрегати
трябва да се прегледат, изпитат и настроят съглас-
но инструкциите и нормите на производителя.
(2) Агрегатът се приема за експлоатация, ако
е работил непрекъснато 72 h с номинален товар.
Чл. 601. Включването в действие на вакуум-
ните помпи на живачните токоизправители с
разглобяема конструкция (работещи и резерв-
ни) трябва да се извършва в съответствие с
местни инструкции.
Чл. 602. Мощните живачни токоизправите-
ли за електролизни устройства за напрежение
до 825 V трябва да работят при товар, близък до
номиналния. След престой (изключване) на
токоизправителя в продължение на 1 до 24 h
токоизправителят трябва да се натоварва пос-
тепенно до номиналната си мощност в продъл-
жение на 2 h, като едновременно се контролира
температурата на корпуса му. След престой
(изключване) на токоизправителя в продълже-
ние на повече от 1 до 5 денонощия той се включва
под товар не по-голям от 25 на сто от номинал-
ния и се натоварва до номиналната си мощност
едновременно с повишаването на температура-
та му до номиналната в продължение на 5 h.
След изключване на токоизправителя за срок,
по-голям от 5 денонощия, преди включването
му в работа той трябва да се “формова” с по-
ниско напрежение до номиналния ток.
Чл. 603. За поддържане на висок фактор на
мощността трябва да се работи с напълно отворе-
ни решетки на вентилите или да се включат дро-
сели и да се регулира напрежението чрез захран-
ващия трансформатор. Регулирането на напре-
жението посредством решетките на вентилите или
дроселите с насищане се допуска, след като са
изчерпани възможностите за регулиране на нап-
режението чрез трансформатора или когато се
налага регулиране в границите на една степен на
регулиращия трансформатор (за потребители,
които изискват поддържането на строго опреде-
лени параметри на тока и напрежението).
Чл. 604. Живачните токоизправителни аг-
регати с решетъчно управление или синхронно
запалване трябва да имат схема за собствени
нужди с източник на захранване, синхронни и
синфазни източници за захранване на анодите
на токоизправителя.
Чл. 605. В токоизправителната станция тряб-
ва да има местна инструкция за експлоатация
на токоизправителните агрегати, съобразена с
препоръките на производителя и с опита на
експлоатацията.
Чл. 606. (1) В токоизправителната станция
освен общ оперативен дневник трябва да се води
и експлоатационен дневник за работата на все-
ки токоизправителен агрегат.
(2) В дневника на всеки агрегат се записват
забелязаните нередности в работата на агрегата,
ремонтите и прегледите (профилактични и по за-
явки), аварийните изключвания и прегледите (про-
филактични и по заявки), аварийните изключва-
ния, състоянието на агрегата след аварийни из-
ключвания (вакуум, температура, действие на ох-
лаждащите уредби, режим и други наблюдения).
Чл. 607. Външен преглед на токоизправите-
лите с почистване на детайлите и апаратурата
от прах и откриване на външни дефекти се из-
вършва с периодичност, определена от лицето,
отговорно за енергийното стопанство на пред-
приятието, но най-малко 1 път на 3 месеца.
Чл. 608. Текущ ремонт на живачните токо-
изправители с проверка на действието и състо-
янието на системите за запалване, възбуждане,
решетъчно управление, технологично охлажда-
не, автоматика, релейна защита, с проверка на
състоянието на отводите, контактите и съеди-
ненията на помощните и силовите вериги се
извършва най-малко 1 път в годината.
Чл. 609. Щангите за измерване и контрол на
вакуумметрите, показателите за обратни запал-
вания и др. трябва да се изпитват в съответст-
вие с изискванията на правилата за ползване и
изпитване на защитни средства, използвани в
електрическите уредби.
Чл. 610. (1) Помощните вериги, електричес-
ки свързани с веригите на катодите за запалва-
не и възбуждане, с веригите на решетките, как-
то и с веригите, електрически свързани с кор-
пусите на токоизправителя (или на живачната
помпа, електрическия вакуумметър и др.),
трябва да се захранват през специален разде-
лящ трансформатор.
(2) Веригите, които са положени по корпу-
са на токоизправителя, без да са свързани с
него, но които могат да се окажат с потенци-
ала на корпуса при повреда на изолацията им,
не трябва да се захранват от специален разде-
лящ трансформатор.
Чл. 611. (1) Изпитването на изолацията на
всеки елемент на агрегата се извършва преди
въвеждането му в експлоатация, а след това—
най-малко 1 път на 3 години.
(2) Стойностите на изпитвателните напре-
жения трябва да бъдат, както следва:
1. за анодната верига по отношение на зазе-
мените части:
а) при нулева схема—3U + 5000 V (U е ра-
ботното напрежение на изправения ток, V);
б) при мостова схема—1,5U + 5000 V;