Държавен вестник, бр. 96, 2012 г., стр. 122

СТР.  122	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  96
Таблица 3.34. Инвестиции на ВиК дружествата в България 
Инвестиции (хил. лв.)
Базов индекс (%, 2007 г.=100) Дял на инвестиционните 
разходи в НА
Инвестиции на 1 обслуж­
ван жител (лв.)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
2007 г.
2008 г.
2009 г.
Малки ВиК 
дружества 
(17)
875
945
1 243
100,0 %
108,0 %
142,1 %
14,3 %
17,4 %
21,1 %
4,9
5,3
6,9
Средни ВиК 
дружества 
(15)
3 453
3 931
2 770
100,0 %
113,8 %
80,2 %
5,4 %
6,1 %
4,5 %
4,1
4,7
3,3
Големи ВиК 
дружества 
(13)
10 588
7 810
4 224
100,0 %
73,8 %
39,9 %
6,7 %
4,8 %
2,6 %
5,3
3,9
2,1
Много го­
леми ВиК 
дружества 
(11)
54 161
56 787
90 957
100,0 %
104,8 %
167,9 %
14,6 %
12,8 %
17,8 %
12,0
12,6
20,2
Общо ВиК 
дружества 
(56)
69 077
69 473
99 194
100,0 %
100,6 %
143,6 %
11,5 %
10,3 %
13,4 %
9,2
9,2
13,2
Инвестиционната дейност е най-активна в 
малките и в много големите дружества, като във 
втория случай причината е двойният ръст на ин­
вестициите на „Софийска вода“ – АД, през 2009 г. 
спрямо 2008 г. По всички анализирани показатели 
в Таблица 3.34 стойностите са най-неблагоприятни 
за средните и особено при големите оператори. 
Ако се изключи влиянието на „Софийска вода“ – 
АД, тази констатация би се отнесла и до много 
големите ВиК. „Софийска вода“ има мащабна 
инвестиционна програма особено през изследва­
ния период, като причината е проект, финансиран 
по Програма ИСПА, на стойност 58,5 млн. евро. 
Въпреки сравнително по-добрите стойности на 
този показател на „Софийска вода“ – АД, съ­
ществува силно негативна нагласа от страна на 
обществото в страната към предоставяне на ВиК 
услуги чрез концесиониране. Също така в други 
страни сключени концесионни договори не са 
били продължавани след изтичане на срока им 
поради значително повишаване цената на предос­
тавяните услуги. 
В случая на единствената концесия в България 
„Софийска вода“ – АД, причините за отрицателното 
обществено мнение са няколко: 
– в договора за концесията е заложена клауза за 
намаляване на загубите на вода, което за периода 
до 2009 г. не се реализира;
– не се изпълни задължението на концесионера 
за „свежи инвестиции“; за периода на действие на 
концесията до 2009 г. източникът на инвестиционни 
средства е увеличаването на цените; през 2005 г. 
в изготвен доклад от фирмата за мониторинг на 
концесията „Омонит“ – ООД, който е представен 
пред парламентарната Комисия за борба с коруп­
цията, е посочено, че „Софийска вода“ – АД, не 
изпълнява системно инвестиционната си програма, 
което е основание за Столична община да прекрати 
концесионния договор; това е един от общо 31 
извода за нарушения в дейността на концесионера; 
– отчитането на инвестиционна дейност е 
извършвано с разходите за ремонтни дейности, 
както и други дейности изцяло с неинвестиционен 
характер; 
– качеството на питейната вода и ефектът на 
пречистване на битовите отпадъчни води не се 
подобрява;
– възлагането на изпълнението на услуги на 
външни изпълнители при завишени цени, които 
не постигат ефект за подобряване на системата, е 
начин за неправомерно увеличаване на разходите 
за сметка на цената на водата. 
Другите големи дружества в отрасъла също 
правят инвестиции, но те не се вписват в баланса 
им (особено тези проекти, които са финансирани 
от ИСПА и ОПОС), напр. големи ПСОВ, завърше­
ни и въведени в експлоатация, всяка на стойност 
няколко десетки млн. лв., няколкото проекта за 
реконструкция и рехабилитация на довеждащи 
водопроводи и градска водопроводна и канализа­
ционна мрежа в Благоевград, Кюстендил, Сливен, 
Бургас, Русе, Стара Загора и други. Въпреки че 
тези дружества не придобиват собственост и не 
отчитат амортизационни отчисления за тези активи 
(стойността на подобни активи варира от няколко 
хиляди до десетки милиона лева), те правят раз­
ходи за тяхното обслужване и поддържане – това 
води до изкривяване на резултатите от финансовия 
анализ, базирани на съпоставимост на стойността 
на активите и обема на разходите или приходите. 
Балансовата стойност на активите на голяма част 
от предприятията от отрасъла отдавна е изостана­
ла от пазарните стойности или на новоизградени 
активи от аналогичен тип. Това прави невъзможно 
възстановяването на амортизираните активи само 
със средства от фонд амортизационни отчисления, 
като средствата стигат основно за ремонтни дей­
ности и се разчита на принципалите да осигурят 
финансиране за проектите. Неизпълнението на 
инвестиционните програми в утвърдените бизнес 
планове отчасти се дължи и на факта, че инвес­
тиционните намерения на принципалите нерядко 
се разминават с възможностите и приоритетите 
им, което от своя страна натоварва операторите 
с непредвидени разходи и мероприятия (вж. след­
ващата таблица).