Държавен вестник, бр. 58, 2022 г., стр. 8

СТР.  8	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  58
за номинации процедурата е преминала в своя 
втори етап, свързан с оценка и селекция на 
номинираните кандидати в парламентарната 
Комисия по енергетика, която е проверила 
представените документи и съответствието 
на кандидата с изискванията за заемане на 
длъжността, след което пред нея на 2.02.2022 г. 
е проведено публично изслушване на единстве­
ния кандидат за длъжността „председател на 
КЕВР“. След изслушването на 3.02.2022 г. пар­
ламентарната Комисия по енергетика е внесла 
в парламента доклад с констатациите си, както 
и проекторешение за избор на председател на 
КЕВР. За такъв, отговарящ според комисията 
за заемане на тази длъжност, е предложен 
Станислав Тодоров. Последният етап от избора 
е проведен на 9.02.2022 г., когато Народното 
събрание е провело гласуване и е приело ре­
шение, с което е избрало Станислав Боянов 
Тодоров за председател на КЕВР. Именно това 
решение на Народното събрание е предмет на 
конституционен контрол в настоящото дело.
Правната уредба, приложима към избора, 
е многостепенна. Общите правила в нея се 
съдържат в Конституцията и Правилника за 
организацията и дейността на Народното съ­
брание (ПОДНС), а специалните – в Закона 
за енергетиката, както и в Решението на На­
родното събрание за приемане на Процедурни 
правила за условията и реда за предлагане 
на председател и един член на Комисията за 
енергийно и водно регулиране, представяне, 
публично оповестяване на документите и 
изслушване в Комисията по енергетика от 
21.01.2022 г. На конституционно ниво уредба­
та съдържа правила относно правомощията 
на Народното събрание във връзка с избора 
(чл. 84, т. 8 във връзка с чл. 86, ал. 1 от Кон­
ституцията), правилата относно обсъждането 
и гласуването в пленарна зала (чл. 81, ал. 2 и 
3 от Конституцията), както и за обнародването 
на приетия акт в „Държавен вестник“ (чл. 5, 
ал. 5 и чл. 88, ал. 2 и 3 от Конституцията). 
Специалните правила по отношение на про­
ведения избор са уредени в ЗЕ – чл. 11, ал. 5 и 
чл. 12 във връзка с § 1, т. 59 и 59а ДР, съдър­
жащи условията, на които трябва да отговарят 
предложените кандидати, както и в Решение 
на Народното събрание от 21.01.2022 г. за при­
емане на Процедурни правила за условията и 
реда за предлагане на председател и един член 
на Комисията за енергийно и водно регули­
ране, представяне, публично оповестяване на 
документите и изслушване в Комисията по 
енергетика (ДВ, бр. 7 от 25.01.2022 г.), което 
съдържа вътрешната процедура в парламен­
тарната Комисия по енергетика, пред която 
се развива първият етап от избора, свързан с 
процеса на номиниране на кандидати, оценка 
и селекция на кандидатурите, които следва да 
бъдат предложени за гласуване от пленарния 
състав на Народното събрание.
Спорният въпрос по делото е свързан с 
приложението на материалноправната рамка, 
предвидена в Закона за енергетиката, и по-
конкретно изискванията за стаж в сферата на 
енергетиката по смисъла на § 1, т. 59 ДР на 
ЗЕ за заемане на длъжността „председател на 
КЕВР“ след изменението им със ЗИДЗЕ (обн., 
ДВ, бр. 9 от 2022 г., в сила от 1.02.2022 г.). 
Според искането фактът, че процедурата за 
изменение на ЗЕ и процедурата за избор на 
председател на КЕВР, протичат паралелно, 
опорочава крайния акт на избора. По данни 
от публичния регистър на Народното събрание 
Законопроект със сигнатура № 47-254-01-3 за 
Закон за изменение и допълнение на Закона за 
енергетиката, съдържащ визираната промяна 
на т. 59 от допълнителните разпоредби, на 
21.01.2022 г. е гласуван на първо четене в Народ­
ното събрание. На 27.01.2022 г. законът е приет 
на второ четене в парламента. Изменението 
е обнародвано по надлежния ред и е влязло 
в сила от деня на обнародване в „Държавен 
вестник“, бр. 9 от 2022 г. от 1.02.2022 г. Във 
връзка с това вносителят застъпва тезата, че 
промяната на изискванията за стаж на пред­
седателя на КЕВР в сферата на енергетиката 
със ЗИДЗЕ, която влиза в сила след края на 
срока за номиниране на кандидатури, но преди 
извършване на окончателния избор, предста­
влява хипотеза на същинско обратно действие 
на закон (ретроактивност stricto sensu), което е 
приложено към започнала вече процедура без 
наличието на изрична норма, позволяваща това. 
Поради това идентифицирането на липсата 
или наличие на обратно действие на закона, 
както и вида обратно действие, в рамките на 
процедурата за избор на председател на КЕВР 
е от значение за преценката за конституци­
оносъобразност, тъй като предопределя дали 
подходът на Народното събрание при вземане 
на решението е съобразен с принципа на прав­
ната сигурност като компонент на правовата 
държава.
Обратното действие (реатроактивност) на 
правните норми е проблем, разискван и ана­
лизиран подробно в практиката на Конститу­
ционния съд (Решение № 9 от 1992 г. по к. д. 
№ 4 от 1992 г., Решение № 9 от 1996 г. по к. д. 
№ 9 от 1996 г., Решение № 8 от 1999 г. по к. д. 
№ 4 от 1999 г., Решение № 12 от 2010 г. по к. д.
№ 15 от 2010 г., Решение № 10 от 2011 г. по к. д.
№ 6 от 2011 г., Решение № 10 от 2013 г. по к. д.
№ 8 от 2013 г., Решение № 5 от 2017 г. по к. д.
№ 12 от 2016 г., Решение № 8 от 2017 г. по 
к. д. № 1 от 2017 г. и много други). В това 
отношение правната теория и практика ясно 
разграничават два вида обратно действие на 
правните норми – същинско и несъщинско. 
Характерно за несъщинското обратно дейст­
вие е, че чрез него се преуреждат заварени 
правоотношения, но без да се ревизират вече 
настъпилите последици, а само се променя