Държавен вестник, бр. 4, 2011 г., стр. 8

СТР.  8	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  4
Решението за налагане на задължения за 
достъп до нови и усъвършенствани инфра­
структури следва да отчита наред с разходите 
за изграждането им и свързания с това риск, 
очаквания темп на възприемане на новите 
продукти и услуги и предвижданите равнища на 
цени на дребно. Един такъв възможен случай 
е налагане на задължение за предоставяне на 
достъп до виртуална мрежа, предлагащ равнос­
тойна функционалност, когато необвързаният 
достъп до абонатна линия или част от абонат­
ната линия е технически или икономически 
неосъществим.
3.3. Взаимно свързване
Въпросите за взаимното свързване на елек­
тронните съобщителни мрежи на отделните 
предприятия са от основно значение за това, 
крайните потребители да получават качествени 
услуги на достъпна цена. 
Необходимо е въвеждането на единен под­
ход при определянето на условията за взаим­
но свързване на електронните съобщителни 
мрежи и възприемане на пазарно ориентиран 
и недискриминиращ метод на ценообразува­
не. Европейската комисия прие Препоръка 
2009/396/ЕО относно подхода за регулиране на 
цените за терминиране, в която се приканват 
държавите – членки на ЕС, да въведат и из­
ползват подход за моделиране Bottom-Up Long 
Run Incremental Cost (LRIC) като методика 
за отчитане разходите на предприятията. Във 
връзка с това е необходимо в краткосрочен 
план КРС да разработи модел, отговарящ на 
изискванията на ЕК.
Независимо от прилагането на европей­
ската регулаторна рамка, позволяваща на 
регулаторите в държавите – членки на ЕС, да 
налагат на предприятията със значително въз­
действие върху пазара специфични задължения 
по отношение на цените на едро, все още се 
наблюдава значителна диспропорция между 
цените в мобилните и във фиксираните мрежи. 
Възможен подход е изравняване на цените за 
терминиране в мобилни и фиксирани мрежи.
Също така трябва обстойно да се анализи­
ра в дългосрочен план кой финансов модел е 
най-подходящ за прилагане при определянето 
на тези цени и дали въвеждането на модела 
„bill and keep“1  не би бил най-удачният подход.
4. Радиоразпръскване 
Наземното радиоразпръскване на звукови 
сигнали в обхватите под 30 MHz – дълговъл­
новия (150-253 kHz), средновълновия (500-1620 
kHz) и късовълновия (1620-30 000 kHz) обхват, 
1 Споразумение между две предприятия за 
предоставяне на електронни съобщителни услуги 
за ценообразуване при взаимно свързване (пряко 
или косвено) на техните електронни съобщителни 
мрежи, съгласно което реципрочната такса за 
терминиране на повикванията е нула, т.е. всяко 
предприятие се съгласява да терминира в мрежата 
си повиквания, генерирани в мрежата на другото 
предприятие, без да ги таксува за това.
ще продължи да се осъществява по класиче­
ската технология с амплитудна модулация в 
краткосрочен и средносрочен план. В дълго­
срочен план в тези радиочестотни обхвати се 
предвижда да се развият национални наземни 
цифрови мрежи за радиоразпръскване чрез из­
граждане на маломощни синхронни подмрежи 
за средновълновия обхват, както и локални и 
регионални мрежи за средновълновия и късо­
вълновия обхват. В краткосрочен, средносрочен 
и дългосрочен план ще продължи използва­
нето на късовълновия радиочестотен обхват 
за развитие на необходимата инфраструктура 
и излъчване на програми чрез национални 
аналогови и цифрови мрежи за обслужване на 
българската диаспора по света, а също и за 
търговски радиопредавания.
Наземното аналогово радиоразпръскване по 
стандарт УКВ-ЧМ (ултракъсовълново честотно 
модулирано радиоразпръскване) ще продължи 
да се извършва в глобално хармонизирания 
радиочестотен обхват 87,5-108 MHz в краткосро­
чен и средносрочен план. В дългосрочен план 
използването на този радиочестотен обхват ще 
се извършва по стандарта DRM+, който е в 
процес на финализиране в ETSI.
Бъдещето на използването на стандарта 
за наземно цифрово радиоразпръскване на 
звукови сигнали T-DAB (Terrestrial Digital 
Audio Broadcasting), по който България има 
защитени 34 радиочестотни разпределения в 
обхват (174-230 MHz) и 14 радиочестотни блока 
в долната част на L обхвата (1452-1479,5 MHz), 
ще зависи от инвеститорския интерес. В дъл­
госрочен план се предвижда изграждането на 
една национална обществена мрежа за наземно 
цифрово радиоразпръскване по този стандарт.
В България са създадени условия за преми­
наването от наземно аналогово към наземно 
цифрово телевизионно радиоразпръскване, за 
което беше приет план през 2008 г. (изменен и 
допълнен през 2009 г.) и изменена нормативната 
уредба за улесняване на процеса за въвеждане 
на наземното цифрово телевизионно радио­
разпръскване. Планът предвижда завършване 
на прехода в края на 2012 г., когато всички 
предаватели за наземно аналогово телевизион­
но радиоразпръскване следва да преустановят 
излъчване. Във връзка с реализирането на 
прехода от наземно аналогово към наземно 
цифрово телевизионно радиоразпръскване ще 
бъде приета в краткосрочен план Програма 
за въвеждането на наземно цифрово телеви­
зионно радиоръзпръскване. В краткосрочен и 
средносрочен план у нас се предвижда да бъдат 
изградени пет национални мрежи от спечелилите 
конкурсите за наземно цифрово телевизионно 
радиоразпръскване на програми на търговски 
оператори. Осигурен е радиочестотен спектър 
и за множество регионални мрежи за наземно 
цифрово телевизионно радиоразпръскване. При 
липса на интерес за развитие на регионални 
мрежи планът може да бъде преразгледан, 
като неизползваният радиочестотен спектър