Държавен вестник, бр. 21, 2015 г., стр. 8

СТР.  8	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  21
Средствата се определят като процент 
от общия бюджет на НЗОК. Разходите са 
базирани на фактическите разходи през 
предходната година за всеки конкретен вид 
изследване или са екстраполирани на базата 
на исторически разходи и отчетен обем дей-
ности. Разпределението може да бъде проме-
няно при промяна на обхвата от услуги или 
при включване на допълнителни дейности.
III. Определяне на единичната стойност 
на услугата.
Първоначално изчислението се прави от 
долу нагоре с цел да се определи минимал-
ният разход на здравноосигурено лице за 
предоставяне на базова дейност от обхвата на 
основния пакет. Разходите се определят като 
преки и непреки и се извършва процентно 
разпределение по видовете медико-диагнос-
тични дейности. След това този минимум 
може да бъде повишен чрез разпределение 
от горе надолу на ресурсите за МДД.
Комбинирането на двата подхода оси-
гурява бюджетно неутрален механизъм за 
разпределение на ресурсите.
Разпределението е, както следва:
1. Разпределение на преките разходи за 
видовете медицински дейности.
2. Разпределение на непреките (фиксира-
ните) административни разходи.
3. Разпределение на разходите за заплати.
Общото време, отделено за всяка една от 
услугите в извънболничната помощ, се разделя 
на общото време, отделяно за всички здравни 
услуги (времето може да се разпредели по 
специалности).
За да се обобщят единичните цени за 
преглед, те се превръщат в относителни те-
гла чрез разделянето на разходите за всяка 
група от услуги на общите средни разходи:
IV. Поддържане на финансова и управлен-
ска система.
Изпълнителите на МДД са длъжни да 
имат в наличност в лечебните заведения и 
да поддържат софтуер за изготвяне и съхра-
няване на счетоводни и медицински отчети.
Приложение № 1Б 
към чл. 1
МЕТОДИКА
за заплащане на дейностите в извънболнич-
ната медицинска помощ
Раздел I
Методика за заплащане на медицинските 
дейности в първичната извънболнична помощ
Чл. 1. (1) Националната здравноосигури-
телна каса заплаща договорената и извърше-
ната дейност на изпълнителите на първичната 
извънболнична медицинска помощ (ПИМП) 
съгласно Наредба № 40 от 2004 г. по следните 
елементи:
1. медицинско обслужване на здравно- 
осигурени лица (ЗОЛ), включени в регистъра 
на изпълнител на ПИМП, по основен пакет 
за ПИМП съгласно Наредба № 40 от 2004 г.;
2. профилактична дейност по програма 
„Детско здравеопазване“, включително из-
вършена задължителна имунизация и реиму-
низация на лица от 0 до 18 години съгласно 
Имунизационния календар на Република 
България – приложение № 1 към чл. 2, ал. 2 
от Наредба № 15 от 2005 г. за имунизациите 
в Република България (обн., ДВ, бр. 45 от 
2005 г.; изм. и доп., бр. 82 от 2006 г., бр. 5 
и 106 от 2007 г., бр. 57 от 2009 г., бр. 77 от 
2012 г., бр. 47 от 2013 г. и бр. 17, 54 и 92 от 
2014 г.), наричан по-нататък „Имунизационен 
календар“;
3. профилактична дейност по програма 
„Майчино здравеопазване“ на ЗОЛ, избрали 
общопрактикуващ лекар (ОПЛ) за изпълнител 
по тази програма;
4. диспансерни прегледи на ЗОЛ съгласно 
Наредба № 39 от 2004 г. и списъка на забо-
ляванията за деца и възрастни, подлежащи 
на диспансеризация от ОПЛ, за които Наци-
оналната здравноосигурителна каса (НЗОК) 
заплаща съгласно приложение № 9 на На-
ционалния рамков договор за медицински 
дейности за 2015 г. (ДВ, бр. 6 от 2015 г.), 
наричан по-нататък „НРД за медицинските 
дейности за 2015 г.“;
5. профилактични прегледи на ЗОЛ над 
18-годишна възраст съгласно Наредба № 39 
от 2004 г. и приложение № 13 на НРД за 
медицинските дейности за 2015 г.;
6. извършена задължителна имунизация 
и реимунизация съгласно Имунизационния 
календар на лица над 18 години;
7. работа на практики в населени места с 
неблагоприятни условия съгласно методика, 
приета от Надзорния съвет на НЗОК, съгла-
сувана с Управителния съвет на Българския 
лекарски съюз (БЛС);
8. преглед на ЗОЛ, осъществило правото 
си на избор на изпълнител на ПИМП, регис-
трирал амбулатория на територията на друг