Държавен вестник, бр. 21, 2007 г., стр. 40

С Т Р .  40
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  21
температура, конюнктивит, увеличаване на лимф-
ните възли, дихателни проблеми и запек, послед-
ван от диария.
Типичните кръвоизливи по кожата се наблю-
дават най-вече по ушите, опашката, корема и дол-
ната част на крайниците през втората и третата
седмица от инфектирането до смъртта. Често се
наблюдават и нервни признаци като треперене
на задните крака, некоординирани движения и
конвулсии.
Температурата е постоянно висока. Обикнове-
но тя надвишава 40 °С, докато при възрастните
свине тя не надвишава 39,5 °С.
2. Вирусът на класическата чума по свинете
предизвиква тежък левкоцитен спад и потиска-
не на имунната система, което често води до вто-
рични дихателни или чревни инфекции. Вторич-
ните инфекции могат да маскират или да замъг-
лят най-типичните симптоми на класическата
чума по свинете и да заблудят животновъда или
ветеринарния лекар.
Смъртта настъпва обикновено след около ме-
сец. Има случаи на оздравяване най-често при
възрастните животни, които нямат тежки кли-
нични признаци и произвеждат антитела. Анти-
телата срещу вируса на класическата чума по
свинете се откриват от втората—третата седми-
ца след заразяването.
3. Патологичните изменения, които се устано-
вяват при аутопсия, са най-често в лимфните въз-
ли и бъбреците. Лимфните възли са увеличени,
оточи и мраморирани. По бъбреците се наблюда-
ват кръвоизливи, които варират от едва видими до
кръвонасядания. Подобни кръвоизливи могат да
се наблюдават по пикочния мехур, ларинкса, глът-
ката, сърцето и серозните обвивки на коремната и
гръдната кухина. Често се наблюдава негноен ен-
цефалит. Понякога измененията, причинени от вто-
рични инфекции, могат да заблудят ветеринарния
лекар. Инфарктите по далака се считат за показа-
телен признак, но не се наблюдават често.
4. Острата форма на африканската чума по сви-
нете дава клинична и патологична картина, много
близка до тази на класическата чума по свинете.
Кръвоизливите по кожата и ушите се откриват
лесно и насочват към остра африканска или кла-
сическа чума по свинете.
Остра форма на класическата чума по свинете
се изключва и при съмнение за Червенка, Репро-
дуктивен и респираторен синдром при свинете,
отравяне с кумарин, Цирковирусни инфекции, сал-
монелоза, пастьорелоза или всеки друг чревен или
дихателен синдром, придружен с температура,
която не се повлиява от лечение с антибиотици.
5. Вирусът на класическата чума по свинете се
предава със слюнката, урината и изпражненията,
в които той се съдържа от появата на клиничните
признаци до смъртта. Вирусът може да се предаде
и чрез спермата.
В. Хронична форма
1. Инфекцията протича хронично, когато сви-
нете нямат ефективна имунна реакция срещу ви-
руса на класическата чума по свинете. Първите
признаци на хроничната инфекция са подобни на
тези при острата форма. Впоследствие се появяват
и доста неспецифични признаци като непостоянна
температура, хроничен ентерит и измършавяване.
Типичните кожни хеморагии отсъстват.
Свинете могат да проявяват клиничните приз-
наци на болестта два или три месеца преди смърт-
та. Вирусът на класическата чума по свинете се
разпространява непрекъснато от първата поява на
клиничните признаци до смъртта. Антитела в се-
румните проби не винаги се откриват.
2. Патологичните изменения са по-малко ти-
пични; в частност, кръвоизливите по органите и
серозните обвивки могат да отсъстват. При жи-
вотните с хронична диария често се наблюдават
некротични изменения (бутони) по дебелото чер-
во, илеоцекалната клапа и правото черво.
3. Клиничните признаци на хроничната форма
на класическата чума по свинете не са специфич-
ни. За поставяне на диференциална диагноза се
вземат предвид и други заболявания. Телесната
температура невинаги се повишава при всички
животни в заразен обект.
Г. Конгенитална форма
1. Вирусът на класическата чума по свинете
преминава през плацентата на бременните свине
и заразява плодовете, като често майката боледу-
ва субклинично.
Заразяването на плодовете през плацентата
зависи много от стадия на бременността и силата
на вируса. Инфекция в началото на бременността
може да доведе до спонтанен аборт или мъртво
раждане, мумификация или увреждане на плодо-
вете. Това води до намаляване на раждаемостта в
животновъдния обект.
Заразяването на бременните свине преди 90-ия
ден от бременността може да доведе до раждането
на прасета с наличие на вирус, които изглеждат
клинично здрави при раждането и преживяват
няколко месеца. След раждането растежът им е
забавен, измършавяват, наблюдава се и конгени-
тален тремор. В този случай инфекцията се диаг-
ностицира като късна проява на класическа чума
по свинете. Прасенцата имат голяма роля в раз-
пространяването на болестта и поддържането на
вируса в обекта, защото са вирусоносители до
смъртта си.
2. Класическата чума по свинете се оказва труд-
на за откриване в животновъдните обекти, когато
клиничната картина е замъглена и се смесва с
редица други патологични състояния. Намалява-
нето на раждаемостта и случаите на аборт може да
се дължат както на вируса на класическата чума
по свинете, така и на инфекция с парвовирус, Ре-
продуктивен и респираторен синдром при свине-
те, лептоспироза или болестта на Ауески. От пато-
логична гледна точка резултатите от аборта, при-
чинен от класическа чума по свинете, не се разли-
чават от тези при аборт, причинен от други пато-
генни агенти. При съмнение за инфекциозна бо-
лест на половата система трябва незабавно да се
търси класическа чума по свинете във всички слу-
чаи, когато въпросният обект се смята за рисков
(намира се например в зона, където е обявена кла-
сическа чума по дивите свине) и след като бъдат
изключени най-честите заболявания на репродук-
тивната система.