Държавен вестник, бр. 62, 2002 г., стр. 32

С Т Р .  32
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  62
европейските страни. Може да се очаква, че то ще
отмени изискването за преминаване към SSB в къ-
совълновите предаватели до 2012 г. Понастоящем
не е известно европейските страни да са преминали
на цифрово наземно радиоразпръскване на къси,
средни и дълги вълни. В нашата страна също не се
препоръчва прекъсването на аналоговото радиораз-
пръскване на къси, средни и дълги вълни, преди да
се премине към цифрово, поради наличието на го-
лям брой действащи аналогови радиоприемници.
В момента цифрово радиоразпръскване по сис-
темите DAB или DRM не се осъществява в страна-
та. Действащият Национален план за разпределе-
ние на радиочестотния спектър регламентира раз-
решените честотни обхвати за спътниково и на-
земно радиоразпръскване. Не са необходими про-
мени в правната регулаторна рамка. Пазарът на
цифровото радиоразпръскване е либерализиран
както наземно, така и спътниково. До момента не
е издадена лицензия за осъществяването на този
вид далекосъобщителна дейност. Цифровите тех-
нологии се използват при формирането на радио-
програми на българските радиооператори, като из-
лъчването им се осъществява по аналогов път.
В областта на цифровото радиоразпръскване
усилията следва да се насочат както за развитие на
излъчване по системата DAB в честотните обхва-
ти VHF (176—230 MHz) и L (1452—1467.5 MHz)
съгласно блоковото разпределение за Република
България от Висбаденската конференция, така и
по системата DRM в честотните обхвати на сред-
ни и къси вълни. Развитието на националните
мрежи за разпръскване следва да бъде комбинация
от едночестотни мрежи, формиращи многочестот-
на мрежа. Необходимо е да се уточни в бъдеще кои
ретранслатори (на ниво местна мрежа) ще се вклю-
чат в едночестотната мрежа към мощен предавател.
Счита се, че радиоприемниците могат да бъдат от
комбиниран тип, позволяващи приемането както на
цифрови, така и на аналогови радиопрограми.
В резултат на разработената Стратегия на пре-
хода от аналогово към цифрово радио в Република
България се предвиждат следните стъпки:
В краткосрочен план:
•
ще се започне подготовка за излъчване на циф-
рови наземни радиопрограми по системите
DAB-T;
•
въвеждане като БДС на международните стан-
дарти ETS (EN) 300 384 и ISO/IEC 13818-7.
В средносрочен план:
•
въвеждане като БДС на европейските стандар-
ти ETS (EN) 300 401 и ETS (EN) 300 799;
•
подготовка на национален план за разпределе-
ние на мултиплексите за цифрово наземно ра-
диоразпръскване по точки на излъчване и по
територия според блоковото разпределение на
Висбаденската конференция и Техническите
параметри на планиране на конференцията в
Майнц.
В дългосрочен план:
•
изграждане и пускане в експлоатация на мест-
ни и национални мрежи за цифрово наземно
радиоразпръскване по системата DAB-T с тен-
денции към пълна цифровизация на наземното
радиоразпръскване около 2015 г.;
•
подготовка за излъчване на цифрови радио-
програми по системата DRM;
•
цялостно преминаване на мрежата под 30 MHz
към единен стандарт за цифрово радиоразпръс-
кване DRM в периода 2015—2020 г.
Развитието и внедряването на цифровото теле-
визионно и радиоразпръскване в повечето евро-
пейски страни и в световен мащаб недвусмислено
показва, че Република България също трябва да
положи необходимите усилия за приобщаването
към този процес. Разпространението и приемане-
то в цифров вид на видео- и аудиоинформация, както
и данни, разкрива принципно нови възможности
за получаване и ползване на информация в реален
мащаб на времето (или с допустимо закъснение),
в това число широк спектър от мултимедийни ус-
луги, интерактивност, услуги по заявки и др.
8. Осигуряване на всеобщо предлаганата услуга
В условията на пълна либерализация на пазара
основен проблем остава осигуряването на всеоб-
що предлаганата услуга.
Първа стъпка в тази насока е определянето на
нейния обхват в зависимост от политическите, ико-
номическите и техническите условия в страната.
Определеният в ЗД обхват на всеобщо предла-
ганата услуга у нас е съобразен с изискванията на
европейските директиви. Необходимо е при бъде-
щото преразглеждане на обхвата на всеобщо пред-
лаганата услуга да се вземат предвид и динамич-
ните промени в областта на информационните и
комуникационните технологии и процесите на
конвергенция на мрежи и услуги.
Един от елементите на всеобщо предлаганата
услуга е предоставянето на справочни услуги за те-
лефонните номера на абонатите. В това отношение
единствено “БТК”—ЕАД, има задължение по закон
да ги осигурява. Съгласно европейските директиви
обаче предоставянето на тази услуга се изисква от
всички далекосъобщителни оператори на пазара. Тъй
като този въпрос не е решен у нас, предстои да се
регламентира законово начинът на осигуряване и
поддържане на общите телефонни указатели, в кои-
то влизат и номерата на мобилните абонати.
Услугата осъществяване на връзка с помощта
на оператор (телефонист/ка) не е включена в об-
хвата на всеобщо предлаганата услуга за разлика
от справочните услуги. Естествено всеки далеко-
съобщителен оператор би трябвало да проявява
търговски интерес към осигуряването на този тип
услуга, но в случай че това не е ясно регламенти-
рано, то може да доведе до повишаване цените на
предоставяните услуги.
Пазарът на обществени телефони е либерали-
зиран. Въпреки това основният далекосъобщите-
лен оператор има задължение да осигурява общест-
вени телефони като елемент от всеобщо предлага-
ната услуга. По отношение на осигуряването на
безплатен достъп до услугите за спешна помощ чрез
обществените телефонни апарати връзката трябва
да се осъществява безплатно. Засега това изисква-
не е спазено само от страна на системите обществе-
ни телефонни апарати, работещи с фонокарти.
За осигуряване на всеобщо предлаганата услуга
на инвалиди и хора със специфични нужди е необхо-
димо този въпрос да бъде разгледан по-обстойно,
като се вземат предвид нуждите на инвалидите и
възможностите за тяхното задоволяване. Тъй като
въпросът е комплексен, нужно е той да бъде разгле-
дан съвместно с всички заинтересувани институции.