Държавен вестник, бр. 69, 2010 г., стр. 74

СТР.  74	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  69
но се определя периодът от време, през който 
е необходимо прилагането на целенасочени 
мерки за надзор, при какви условия могат да 
бъдат възобновени рисковите работни процеси, 
при какви предпоставки затворените отделения 
могат да възстановят дейността си. 
Стъпка 9: Заключителен анализ и  оценка, 
констатирани пропуски  и определяне на бъ­
дещи стратегии за превенция
След приключване на взрива  БКВБИ из­
вършва ретроспективен анализ на взрива, който 
има за цел да отговори на въпросите:
– своевременно ли е разпознат взривът?
– ефикасно ли е работил екипът по контрол 
на взрива?
– правилни и необходими ли са били пред­
приетите спешни мерки?
– появили ли са се други заболявания въ­
преки предприетите мерки?
– било ли е обезпечено ефикасно изясняване 
на причините чрез хигиенни, микробиологични 
и епидемиологични проучвания и изследвания?
– установени ли са източниците на инфекция?
– кои стратегии за превенция са се оказали 
подходящи?
– кои стратегии за превенция е трябвало да 
бъдат модифицирани или отново определени?
– какви са допълнителните разходи, произ­
тичащи от взрива?
Стъпка 10: Заключителна документация 
Документирането на взрива служи за база 
при разработването на хигиенни стандарти и 
оптимизирането на стратегии за превенция на 
последващи взривове.
Pаздел ХIII
Примери за случаи, които насочват към взрив 
от ВБИ
1. Инфекции, които дори при единична 
поява могат да представляват повод за анализ 
от гледна точка на ВБИ
Инфекции, проявяващи се по време на 
болничен престой:
– ТОРС;
– легионелоза;
– аспергилоза;
– коклюш;
– инфекция със Streptococcus pyogenes (гру­
па А);
– епидемичен конюнктивит.
2. Инфекции, при които при поява при два­
ма или повече пациенти може да се допусне 
епидемиологична връзка
2.1. Инфекции с причинители с особена и 
множествена резистентност
– Methicillin-резистентни Staphylococcus 
aureus (MRSA) и S. epidermidis (MRSE),
– Vancomycin-резистентни ентерококи (VRE),
– S. pneumoniae,
– E. coli,
– Klebsiella spp.,
– Enterobacter cloacae,
– Citrobacter spp.,
– Serratia marcescens,
– Acinetobacter baumannii,
– Pseudomonas aeruginosa,
– Stenotrophomonas maltophilia,
– Burkholderia cepacia,
– Candida spp. (инвазивна кандида инфекция)
– И други.
2.2. Инфекции с редки причинители
Сепсис с еднакъв причинител (еднаквост по 
вид и  резистентност) 
Инфекции с причинители, предавани по 
кръвен път (напр. HBV, HCV, СПИН и други). 
2.3. Причинители на гастроентерит (напр. 
Clostridium difficile, ротавируси, норовируси и 
др.)
Pаздел ХIV
Правила за миене на ръце
Ефективното миене на ръцете продължава 
поне 1 – 3 мин. Необходимо е да са осигурени 
отделно място за миене, достатъчно широк 
умивалник, вода, течен сапун и кърпи за 
еднократна употреба. При  миене на ръцете 
патогенните бактерии могат да попаднат върху 
предмети на външната среда или върху самия 
човек и облеклото му. Препоръчва се миенето 
на ръцете с обикновен сапун и вода да продъл­
жава не повече от 1 минута, освен в случаите 
на много силно замърсяване.
При контаминиране на ръцете със замър­
сители, напр. крем, косми, остатъци от хра­
нителни продукти, остатъци от лекарствени 
продукти – те внимателно се отмиват, като 
се избягва опръскване. Кранчето на чешмата 
не се отваря рязко, ръцете са ниско долу в 
умивалника, а тялото е на разстояние. След 
измиването ръцете се  подсушават добре и се 
извършва хигиенна дезинфекция.
При контаминация с кръв, телесни течности, 
екскрети и секрети се ползва памучен тампон 
или хартиена кърпичка, напоени с дезинфек­
тант, и замърсяването се избърсва. Изчаква 
се кожата да изсъхне и  ръцете се измиват и 
подсушават отново. След това се извършва хи­
гиенна дезинфекция. При антисептичното миене 
на ръцете сапунът се втрива в сухи ръце около 
30 секунди. Добавя се вода до образуване на 
пяна, след което ръцете основно се изплакват 
с течаща вода. Подсушаването се извършва с 
еднократна хартиена кърпа или суха стерилна 
неотделяща власинки кърпа.
Pаздел ХV
Хигиенна дезинфекция на ръце
Максимален ефект на хигиенна дезинфекция 
се постига чрез разпределяне върху ръцете на 
3 мл кожен дезинфектант, който се втрива 
за 30 сек. в ръцете в последователност от 6 
стъпки (техниката за дезинфекция на ръцете 
е представена по-долу). Ако ръцете са видимо 
замърсени с прах или органична материя, преди