Държавен вестник, бр. 67, 2000 г., стр. 18

С Т Р .  18
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  67
в) благун с цер, зимен дъб, космат дъб, габър, черен
бор и кедри;
г) цер с благун, космат дъб, габър, черен бор и кедри;
д) космат дъб с цер, благун, зимен дъб, воден габър,
копривка, черен бор и кедри;
е) бук със зимен дъб, габър, питомен кестен, обик-
новена ела, обикновен смърч и черен бор;
ж) габър със зимен дъб, благун, цер, бук, питомен
кестен, черен бор и кедри;
з) питомен кестен с бук, зимен дъб и габър;
и) полски ясен с летен дъб и полски бряст;
й) полски бряст с полски ясен, летен дъб и бял бряст;
к) гледичия с полски ясен, летен дъб и полски бряст;
л) чинари с тополи, върби и черна елша;
м) тополи с черна елша, чинари и върби;
н) черна елша с върби, тополи и черен орех;
о) върби с тополи, черна елша и чинари;
п) бял бор с бук, зимен дъб, бяла бреза, обикновена
ела, обикновен смърч, черен бор и бяла мура;
р) черен бор със зимен дъб, цер, благун, космат
дъб, бук, габър, бяла бреза, бял бор, обикновена ела
и кедри;
с) кедри с цер, благун, зимен дъб, черен бор, аризон-
ски кипарис и обикновен кипарис;
т) обикновена ела с бук, зимен дъб, трепетлика, бяла
бреза, габър, обикновен смърч и бяла мура;
у) обикновен смърч с бук, трепетлика, бяла бреза,
обикновена ела, бял бор, европейска лиственица, бяла
мура и клек;
ф) европейска лиственица с бук, бяла бреза, габър,
бял бор, обикновен смърч и клек;
х) зелена дугласка с бук, бяла бреза, обикновен смърч,
бял бор и обикновена ела;
ц) бяла мура с обикновен смърч, обикновена ела,
бял бор и клек;
ч) веймутов бор със зимен дъб, бук, габър и бяла
бреза.
2. Смесване на главни видове със спътници:
а) дъбове с липи, дива череша, брекина, клен, маха-
лебка, мъждрян, копривка, мекиш, киселица, джанка и
дива круша;
б) бук с липи, дива череша, шестил, планински бряст,
турска леска и явор;
в) питомен кестен с липи, дива череша, шестил
и офика;
г) ясен с липи, клен, дива череша, шестил и офика;
д) черен орех с акация, черна елша и сребролистна
липа;
е) бял бор с липи, дива череша, шестил и офика;
ж) черен бор с липи, шестил и мъждрян;
з) обикновена ела с шестил, дива череша, планинс-
ки бряст, явор и турска леска;
и) обикновен смърч с дива череша и явор;
й) зелена дугласка с липи, шестил и дива череша.
3. Смесване на главни видове, спътници и храсти:
а) дъбове със спътници и храсти—дрян, кучи дрян,
черна калина, чашкодрян, жълта акация, глог, смрад-
лика, дива мушмула, черен бъз и птиче грозде;
б) бял бор със спътници и храсти—леска, черна
калина, чашкодрян и червен бъз;
в) черен бор със спътници и храсти—чашкодрян,
люляк, кучи дрян и глог;
г) ясен със спътници и храсти—леска, черна калина
и чашкодрян;
д) черен орех със спътници и храсти—райска ябълка.
4. Смесване на спътникови видове:
а) липи с дива череша, брекина, шестил, клен, ме-
киш и габър;
б) дива череша с мъждрян, клен, мекиш и копривка.
5. Смесване на храстови видове (захрастяване):
люляк, птиче грозде, жълта акация, кучи дрян, дърво-
видна ружа, аморфа, жълта акация, смрадлика, като
захрастяването може да се извърши от един, два или
повече видове в съжителство.
Приложение № 11
към чл. 42, ал. 2, т. 1
Разпределение на някои дървесни и храстови
видове в зависимост от потребността им от
светлина
Групи по отношение на светлината
Много светло-
Светло-
Относително
Сенко-
любиви
любиви
светлолюбиви издръжливи
Лиственици
Черен бор
Зелена
Обикновена
дугласка
ела
Бял бор
Кедри
Офика
Тис
Елдарски бор Обикновен Клен
Обикновен
ясен
смърч
Дъбове
Бряст—
Явор
Обикновен
едролистен
бук
Акация—бяла Летен дъб
Бряст—
Източен бук
дребнолистен
Офика
Елша
Бряст—
Обикновен
бял
габър
Благун
Орех
Чинар
Конски
кестен
Бреза—бяла
Гледичия
Червен дъб
Шестил
Айлант
Люляк
Мъждрян
Липи
Тополи
Лъжник
Черна калина Брекина
Тамарикс
Черен орех
Дрян
Приложение № 12
към чл. 46, ал. 1 и 4
Използвани схеми (разстояния между тераси-
те/поясите и фиданките в реда, мерени по хо-
ризонтала) и гъстоти в зависимост от биоло-
гичните особености на видовете за залесяване
1. От светлолюбиви видове за дървопроизводство—
разстояния 2,0—4,0 м Ч 1,0—2,0 м или 1250 до 5000 бр.
фиданки на ха, в т. ч:
б. бор и ч. бор—разстояния 2,0—3,5 м Ч 1,5—2,0 м
или 2500—3500 бр. фиданки на ха;
б. мура—разстояния 2,0—3,0 м  Ч 1,0—2,0 м или
2500—5000 бр. фиданки на ха.
2. От сенкоиздръжливи видове за дървопроизводс-
тво—разстояния 1,0—3,0 м Ч 1,0—2,0 м или 2500 до 3300
пикирани фиданки и 2500 до 10 000 бр. семенищни фи-
данки на ха, в т. ч.:
об. смърч и об. ела—разстояния 2,0—3,0 м Ч 1,2—
2,0 м или 2500—4000 бр. фиданки на ха.
3. От кедри—разстояния 2,0—3,0 м Ч 2,0 м или 2000
до 2500 бр. фиданки на ха.
4. От бързорастящи интродуцирани видове—раз-
стояния 2,0—4,0 м Ч 1,5—2,0 м или 1250 до 3500 бр.
фиданки на ха.
5. От местни дъбове—разстояния 2,0 м Ч 0,5—1,0 м
или 6000 до 10 000 бр. фиданки на ха.
6. От червен дъб—разстояния 2,0—3,0 м Ч 1,0—1,5 м
или 3300 до 5000 бр. фиданки на ха.
7. От явори, липи и ясени—разстояния 2,0 м Ч 1,0—
1,5 м или 3500 до 5000 бр. фиданки на ха.
8. От бяла акация и гледичия—разстояния 2,0—
3,0 м Ч 1,0 м или 3300 до 5000 бр. фиданки на ха.
9. От бук—разстояния 1,0—1,5 м Ч 1,0 м или 7000 до
10 000 бр. фиданки на ха;
10. От обикновен орех, черен орех и обикновен кес-
тен—разстояния 2,5—3,0 м Ч 1,0—1,5 м или 2000 до 4000
бр. фиданки на ха.
11. От чинари—разстояния 2,5—3,5 м Ч 1,5—2,0 м
или 1500 до 3000 бр. фиданки на ха.
12. От тополи и върби—разстояния 3,0—10,0 м Ч 3,0—
10,0 м или 100 до 1000 бр. фиданки на ха.