Държавен вестник, бр. 11, 2015 г., стр. 35

БРОЙ  11	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  35  
2.5.1. Всички факти и заключения, устано-
вени в резултат на КДП и КПООР, планът за 
предстоящата операция и възможните варианти 
за оперативно поведение (вкл. алтернативни 
способи), възможните рискове, странични яв-
ления и усложнения (интра- и следоперативни), 
съществуващите алтернативи, необходимостта 
от анестезия и използване на кръв и кръвни 
продукти с техния допълнителен риск и въз-
можни усложнения, както и очакваният изход 
от болестта и от операцията се обясняват по 
достъпен начин на пациента.
2.5.2. Пациентът, неговият законен предста-
вител (попечител) или лицето по чл. 162, ал. 3 
от Закона за здравето изразява своята информи-
раност и писмено съгласие чрез подписване на 
формуляр „Информирано съгласие за предстояща 
операция“.
2.5.3. Такова писмено съгласие не се изисква 
в предвидени от закона случаи.
2.5.4. Информираното съгласие включва съ-
гласие и за извършване на допълнителни меди-
цински дейности, включително и операции извън 
планирания обем, възникнали като необходимост 
от извънредни ситуации и спешност и настъпили 
след локална или обща анестезия или в хода на 
оперативната намеса.
2.6. Предоперативна епикриза.
2.6.1. Предоперативната епикриза е част от 
историята на заболяването и включва:
2.6.1.1. паспортна част на пациента (имена, 
възраст);
2.6.1.2. дата и номер на историята на забо-
ляването;
2.6.1.3. предоперативна диагноза;
2.6.1.4. данни от анамнеза и статус;
2.6.1.5. резултати от извършените клинико-ла-
бораторни, инструментални и други изследвания;
2.6.1.6. резултати от КДП и КПООР;
2.6.1.7. оценка на оперативния риск с описание 
на проблемите, покачващи риска, и необходимите 
профилактични мерки;
2.6.1.8. оценка на операбилността;
2.6.1.9. препоръки за предстоящата опера-
ция – обем, интраоперативна диагностика;
2.6.1.10. при онкологични заболявания се опре-
деля предоперативен стадий на болестта, оценка 
на операбилността, хистологична диагноза.
2.6.2. Предоперативната епикриза се попълва 
и оформя писмено:
2.6.2.1. при планови операции, след обсъждане 
на лекарски колегиум – от лекуващия лекар;
2.6.2.2. при спешни операции – от лекаря 
оператор.
3. Операция.
3.1. Оперативна програма.
3.1.1. В нея са включени всички пациенти с 
потвърдени показания за хирургична намеса, 
които предстои да бъдат оперирани.
3.1.2. Оперативната програма може да бъде 
дневна или седмична. Тя подлежи на корекция 
при възникнали спешни операции, включвани в 
дневната програма с приоритет, или при други 
обективни обстоятелства.
3.1.3. Оперативната програма се съставя от 
началника на отделението или клиниката на 
базата на доклади от лекуващите лекари след 
предоперативно обсъждане на лекарски колеги-
ум. При спешни операции лекарят оператор се 
определя от началника на клиниката/отделението 
или от дежурния лекар.
3.2. На предоперативен, интраоперативен и 
следоперативен контрол и наблюдение от хи-
рургичния и анестезиологичния екип подлежат:
3.2.1. Всички болни, подложени на оперативна 
намеса в операционната зала;
3.2.2. Всички болни, подложени на оперативна 
намеса в амбулаторни условия, т. нар. амбулатор-
ни операции, при които се извършва анестезия.
3.3. Избор на метод на обезболяване.
3.3.1. Местно обезболяване – извършва се 
от хирурга оператор при наблюдение на общо 
състояние от анестезиологичен екип, ако това 
е необходимо. Задължително се изследва поно-
симостта на пациента към местния анестетик 
чрез предварително тестване.
3.3.2. Другите видове анестезия се провеждат 
от анестезиологичен екип съгласно действащия 
медицински стандарт по анестезия и интензивно 
лечение.
3.3.3. Изборът на анестезия се извършва от 
анестезиологичния екип и е съобразен с вида и 
обема на оперативната дейност, предполагаемата 
кръвозагуба, общото състояние на пациента, 
оперативната диагноза и придружаващите за-
болявания, спешното състояние, оценката на 
общия и оперативния риск, условията за работа.
3.4. Избор на операция.
3.4.1. При избор на операция се спазват след-
ните принципи:
3.4.1.1. теоретично и практическо владеене 
на оперативните техники, както и владеене на 
диагностични техники, позволяващи интраопера-
тивно доуточняване на диагнозата за дефинитивно 
вземане на решения относно вида и обема на 
хирургическата намеса;
3.4.1.2. да не се увреди болният;
3.4.1.3. да се реши болестният проблем;
3.4.1.4. да се отстрани болестта или да се 
облекчи състоянието;
3.4.1.5. да има условия за интраоперативно 
доуточняване на диагнозата;
3.4.1.6. да съществуват условия за справяне с 
възможните хирургични усложнения.
3.4.2. При избор на операция в рамките на 
еднодневната хирургия се спазват изискванията 
за обема и вида на хирургичната интервенция.
3.4.3. При спешни състояния се спазват след-
ните степенувани принципи:
3.4.3.1. вземане на решение за предприемане 
на животоспасяваща операция;
3.4.3.2. включване в екипа на консултант;
3.4.3.3. при невъзможност за постигане на 
своевременен и очакван диагностичен и терапев-
тичен ефект болният се транспортира незабавно в 
хирургична структура с по-големи диагностични 
и терапевтични възможности.
3.4.4. Предимство е наличието на условия, 
структура и ресурси за извършване на спешна 
интраоперативна консултация (гефрир) съгласно 
изискванията на медицински стандарт по кли-
нична патология в срок до половин час. Това