Държавен вестник, бр. 59, 2009 г., стр. 30

С Т Р .  30
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  59
подлежи на хоспитализация за прецизиране на
диагнозата и необходимостта от консервативно и/
или оперативно лечение.
8.2.2.3. Клиничният диагностичен преглед е
неотменен етап от диагностичния процес, който
включва следните основни компоненти:
а) анамнеза, насочена към уточняване на ос-
новното заболяване, неговата органна локализа-
ция, характер, разпространение към съседни орга-
ни и структури, наличие на спешни индикации за
консервативно и/или оперативно лечение;
б) клиничен преглед, насочен към уточняване
на точната локализация и характер на увреждане-
то, неговото разпространение и/или ангажиране
на съседни структури и тъкани, евентуално стадии
на онкологично заболяване, симптоми, подкрепя-
щи тезата за спешно състояние и индикации за
спешна операция;
в) назначаване и провеждане на биохимични,
микробиологични, вирусологични и други специа-
лизирани лабораторни изследвания, насочени към
уточняване на заболяването и неговите усложнения;
г) назначаване и изпълнение на инструментал-
ни изследвания в обем, уточняващ характера на
заболяването и неговите усложнения, прецизиращ
индикациите за операция, евентуалния вид и обем
на операцията, възможните варианти на оператив-
но и/или консервативно лечение на заболяването;
д) провеждане на консултации със специалис-
ти от други клинични специалности, насочени към
уточняване на диагнозата, показанията за опера-
ция и причините за спешност.
8.2.3. Клиничен преглед за оценка на оператив-
ния риск:
8.2.3.1. Клиничният преглед за оценка на опе-
ративния риск е неотменен, ускорено протичащ
диагностичен процес. Той може да бъде започнат
от общопрактикуващ лекар или лекар с призната
специалност по ушно-носно-гърлени болести от
амбулатория за специализирана медицинска по-
мощ, но представлява основно задължение на хи-
рурга и анестезиолога при уточнени показания за
операция.
8.2.3.2. Клиничният преглед за оценка на опе-
ративния риск включва следните основни ком-
поненти:
а) анамнеза, насочена към уточняване на мина-
ли заболявания, придружаваща патология и пов-
лияване от общи заболявания, имащи значение за
правилна оценка на оперативния риск, за вида и
обема на предоперативната подготовка с цел мак-
симално подобряване на състоянието на болния и
осигуряване на успешен и безпроблемен завършек
на хирургичната намеса;
б) физикален преглед, насочен към установя-
ване на данни за здравословното състояние на
пациента, за наличието на придружаващи заболя-
вания или повлияване на статуса от основното
заболяване или от минали страдания;
в) назначаване и провеждане на биохимични и
други лабораторни тестове, на инструментални
изследвания и консултации със специалисти от
други клинични специалности, за да се обективира
здравното състояние на пациента, с оглед правил-
ната оценка на оперативния риск.
8.2.3.3. Стандартният КПООР при пациенти,
подлежащи на оперативна намеса под обща анес-
тезия, включва задължителни консултации с ле-
кар с призната специалност по вътрешни болести,
а за деца до 18 години—с лекар с призната специ-
алност по детски болести. Този процес завършва с
преданестезиологичен преглед/консултация с оцен-
ка на оперативния риск по скалата на ASA
(American Society of Anaestesiologists) или друга
възприета система, изграждане на становище за
безопасността, индикациите и контраиндикации-
те на предстоящата анестезия, планиране на въз-
можните анестетични техники и средства за тях-
ното провеждане.
8.2.3.4. Окончателна преценка на оперативния
риск при използване на местна анестезия се прави от
хирург-оператор и/или от лекарски хирургически
колегиум. При необходимост тази преценка се съг-
ласува с лекар с призната специалност по ане-
стезиология и интензивно лечение, а при наличие на
специфични причини—и с лекари с признати други
клинични специалности (лекарски консилиум).
8.2.3.5. Окончателната преценка за жизнения
риск се поема от лекар с призната специалност по
анестезиология и интензивно лечение (или анес-
тезиологичен консилиум).
8.2.3.6. Заключителната оценка за оперативния
риск и жизнения риск се съобщава и обсъжда с
пациента и неговите близки по подходящ начин.
8.2.3.7. При индикации за операция и вземане
на решение за извършване на такава се изисква
назначаване и провеждане на лечебни мероприя-
тия—подготовка за операция, с цел осигуряване
на оптимално здравословно състояние на пациен-
та и снижаване на оперативния риск. Подготовка-
та за операция включва назначените (при нужда)
от консултанти и от хирург лечебни средства и
мерки по отношение на:
а) с оглед предстоящата анестезия—клиничен
преглед и подготовка на пациента за анестезия в
съответствие с медицинския стандарт “Анестезия
и интензивно лечение”;
б) антиалергична подготовка при анамнестич-
ни данни и след предходно тестуване;
в) кардиологична подготовка, лечение на сър-
дечно-съдови заболявания, профилактика на кар-
диологични усложнения; тромбоемболична профи-
лактика и лечение;
г) антибактериална профилактика и лечение,
саниране на придружаващи заболявания и услож-
нения с възпалителен характер;
д) друга специфична подготовка, свързана с пред-
ходно заболяване на орган или система (дихателна,
урогенитална, нервна и др.) или с ендокринно за-
боляване (захарен диабет, тиреотоксикоза и др.).
8.2.3.8. Всички факти и заключения, установе-
ни в резултат на КДП и КПООР, планът за пред-
стоящата операция и възможните варианти за
оперативно поведение (вкл. алтернативни спосо-
би), възможните рискове, страничните явления и
усложнения (интра- и следоперативни), необходи-
мостта от анестезия и от използване, макар и в
редки случаи, на кръв и кръвни продукти с техния
допълнителен риск и възможни усложнения, как-
то и очакваният изход от ушно-носно-гърленото