Държавен вестник, бр. 22, 2025 г., стр. 18

СТР.  18	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  22
трябва да бъдат установявани в периода на 
подготовката на изборите, за което в Избор­
ния кодекс са установени правни средства, 
или при самото упражняване на правото на 
глас, за да могат да се отстранят правните 
последици от нарушението – да се приеме 
за недействителен подаденият вот. Това раз­
биране Конституционният съд е приложил в 
практиката си и не намира основание да се 
отклони от него (Решение № 2 от 2010 г. по 
к.д. № 10/2009 г.). Своевременното използ­
ване на съществуващите законови средства 
за контрол в рамките на изборния процес 
създава среда за законосъобразно протичане 
на изборите и по този начин за гарантиране 
упражняването на активното избирателно 
право на всеки гражданин съобразно кон­
ституционно установеното.
3. По доводите за нарушения във връзка 
със състава на секционните избирателни 
комисии
Секционните избирателни комисии са 
ядрото на изборната администрация. Именно 
секционните избирателни комисии са тези, 
от които в най-голяма степен зависи свобод­
ното и спокойно упражняване на активното 
избирателно право и правилното и прозрачно 
отчитане на всеки глас, което е гаранция за 
доверието в изборния процес и зачитането на 
постигнатия чрез изборите резултат. Това из­
исква членовете на секционните избирателни 
комисии да са независими и безпристрастни 
при изпълнение на възложените им задачи.
Законодателят не е поставил специални 
изисквания към лицата, които могат да бъдат 
назначени за членове на секционна избира­
телна комисия. Единствените изисквания са 
да имат право да гласуват за съответния вид 
избор, т.е. да са български граждани с право 
на глас, и да владеят български език – чл. 95 
ИК. Отчитайки значението и отговорността 
на членовете на секционната избирателна 
комисия и необходимостта да се запознаят 
с правомощията и да организират дейност­
та си, законодателят е приел, че те следва 
да бъдат назначени не по-късно от 25 дни 
преди изборния ден. Този срок според зако­
нодателя позволява на назначените членове 
на секционни комисии да се подготвят за 
изпълнение на дейността, като преминат и 
осъществявано от районните избирателни 
комисии обучение. 
Законодателят е уредил подробно про­
цедурата по провеждане на консултации 
между парламентарно представените и из­
вънпарламентарните партии за определяне на 
състава на секционните избирателни коми­
сии – чл. 91 ИК, за да гарантира представи­
телството им. Но фактът, че политическите 
партии предлагат членовете на секционните 
избирателни комисии, не освобождава вече 
назначените членове от задължението за 
независимост и безпристрастност при из­
пълнение на възложената им задача, защото, 
бидейки назначени за членове на секционна 
избирателна комисия, те приемат да изпъл­
няват възложена им от закона публична 
власт. Поради това и секционната избира­
телна комисия притежава характеристики 
на държавен орган – има определени от 
закона правомощия, при изпълнението на 
които издава правни актове. По силата на 
изрична законова разпоредба (чл. 93, ал. 2 
ИК) при изпълнение на правомощията си 
членовете на секционните избирателни 
комисии са длъжностни лица по смисъла 
на Наказателния кодекс, а социалното и 
здравното им осигуряване е за сметка на 
държавния бюджет.
Конституционният съд, макар и по повод 
на членовете на Централната избирател­
на комисия, е имал повод да посочи, че 
„[в]ъзможността за отзоваване по всяко вре­
ме на член на ЦИК от политическата сила, 
която го е предложила, поставя този член 
в несигурност и зависимост от партийната 
централа. Мандатът на член на ЦИК не е от 
политическа сила, която го е предложила; 
мандатът му е като член на независим цен­
трален орган с отговорни публични функции. 
Заслужава да се подчертае, че след като 
членовете на ЦИК веднъж са назначени в 
състава є, те се откъсват от зависимостта 
на своите партийни предложители и се 
превръщат в членове на независим и неут­
рален централен орган, който е отговорен 
за цялостното произвеждане на изборите“ 
(Решение № 4 от 2011 г. по к.д. № 4/2011 г.).
Макар секционната избирателна комисия 
да не е „централен орган, който е отговорен 
за цялостното произвеждане на изборите“, 
тя е именно органът, който е отговорен за 
произвеждането на изборите в рамките на 
избирателната секция. Поради това прие­
тото от Съда за Централната избирателна 
комисия е относимо и за секционната из­
бирателна комисия. Именно секционните 
избирателни комисии в своята съвкупност 
(12 920 в оспорените избори) са тези органи, 
които са отговорни да гарантират упражня­
ването на активното избирателно право на 
всеки български гражданин по начин, който 
най-вярно преобразува волеизявлението на 
всеки гражданин в публична власт.
Законодателят обаче не е уредил по ясен 
и подробен начин основанията, при които 
вече назначените членове на секционна из­
бирателна комисия могат да бъдат заменяни. 
В чл. 72 ИК, определяйки правомощията на 
районната избирателна комисия, законодате­