Държавен вестник, бр. 74, 2005 г., стр. 30

С Т Р .  30
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  74
КОНСТИТУЦИОНЕН СЪД
РЕШЕНИЕ №  8
от 1 септември 2005 г.
по конституционно дело № 7 от 2005 г.
Конституционният съд в състав: председа-
тел—Неделчо Беронов, и членове: Стефанка
Стоянова, Маргарита Златарева, Васил Гоцев,
Людмил Нейков, Румен Янков, Живан Белчев,
Лазар Груев, Мария Павлова, Емилия Друме-
ва, Владислав Славов, Евгени Танчев, при учас-
тието на секретар-протоколиста Гергана Ива-
нова разгледа в закрито заседание на 1 септем-
ври 2005 г. конституционно дело № 7 от 2005 г.,
докладвано от съдията Лазар Груев.
  Делото е образувано на 17.06.2005 г. по
искане на Върховния касационен съд (ВКС).
Допуснато е за разглеждане по същество на
14.07.2005 г. за тълкуване на чл. 153 и чл. 158,
т. 3 от Конституцията относно следните пи-
тания:
1. Ще представлява ли промяна във формата
на държавно управление приемането на кон-
ституционна разпоредба, с която да се прогла-
си, че съдилищата в Република България са ос-
новен носител на съдебната власт и единствени
осъществяват държавно правосъдие.
2. Ще представлява ли промяна във формата
на държавно управление приемането на консти-
туционна разпоредба, с която се преструктурира
прокуратурата и се определя, че правомощията
є в рамките на съдебната власт са свързани само
с поддържане на обвинението пред съда.
3. Ще представлява ли промяна във формата
на държавно управление, ако се запише в Кон-
ституцията, че следствието се преструктурира,
като участва в разследването, изпълнявайки
функциите на съдии по разследването.
4. Ще представлява ли промяна във формата
на държавно управление, ако в Конституцията
се предвиди, че прокуратурата, следствието и
МВР осъществяват единна държавна политика
в борбата с престъпността и дейността им в тази
насока се наблюдава от Народното събрание.
5. Ще представлява ли промяна във формата
на държавно управление, ако в Конституцията
се извърши промяна в структурата и начина на
избиране на Висшия съдебен съвет, като се
предвиди професионалната квота да включва
като членове по право председателите на ВКС,
ВАС, ръководителя на прокуратурата, поддър-
жаща обвинения пред съда, както и ръководи-
теля на съдиите по разследването следователи.
Останалата част от професионалната квота да
се избира с мнозинство от две трети от всички
съдии. Парламентарната квота също да се из-
бира с мнозинство от две трети.
На 09.08.2005 г. постъпи становище от ВКС,
с което са представени някои допълнителни
съображения във връзка с искането.
Конституираните като заинтересовани стра-
ни Народно събрание, министър на правосъди-
ето, Върховен административен съд и Нацио-
нално сдружение на българските прокурори не
са представили становища. Такива постъпиха
от президента на Република България, Съюза
на юристите, главния прокурор, Асоциацията
на прокурорите, Националната следствена служ-
ба, Камарата на следователите, министъра на
вътрешните работи, Съюза на съдиите, Висшия
адвокатски съвет, Висшия съдебен съвет и
Министерския съвет.
В искането ВКС е изразил своята позиция,
че конституционни промени, формулирани в
петте конкретни питания, не водят до промяна
във формата на държавно управление и могат
да бъдат направени от Народно събрание. Това
разбиране се подкрепя от Министерския съвет,
президента на Република България, Висшия
адвокатски съвет, Съюза на съдиите и Нацио-
налната следствена служба и частично от Съю-
за на юристите, Камарата на следователите,
Висшия съдебен съвет и министъра на вътреш-
ните работи, който наред с това счита,  че като
цяло не са налице предпоставки, които да обос-
новат необходимостта от допълнително детай-
лизиране и конкретизиране на обхвата на визи-
раните и вече обсъждани по други дела разпо-
редби на основния закон.
Главният прокурор и Асоциацията на про-
курорите считат, че искането е недопустимо и
следва да бъде отхвърлено изцяло, като уточня-
ват, че ако то бъде разгледано, би следвало да
се приеме разбирането, че посочените измене-
ния представляват промяна във формата на дър-
жавно управление и извършването им е от ком-
петентността на ВНС.
Всяка от страните наред с основната застъп-
вана от нея теза излага и множество допълни-
телни аргументи и въпроси. По основните до-
води на представилите становища заинтересо-
вани страни е взето отношение в отделните
раздели на решението.
След като обсъди доводите и съображения-
та, развити в искането, допълнителните писма
и становищата на заинтересованите страни,
Конституционният съд прие следното:
I. Изходни позиции
Настоящото искане за тълкуване разпоред-
бите на чл. 153 и чл. 158, т. 3 от Конституцията
е четвърто поред в рамките на последните три
години. Според ВКС то е “от обосновано зна-
чим обществен и държавен (от гледна точка на
приемането ни в Европейския съюз) интерес”.
Тези два фактора налагат още в самото начало
съдът ясно да посочи изходните позиции, от
които ще пристъпи към разглеждане на въпро-
сите по същество.
1. Относно същината и функциите на тъл-
куването
Конституционното правосъдие е елемент на
европейския модел за правова държава. Опре-
делящо за компетентността на Конституцион-