Държавен вестник, бр. 4, 2020 г., стр. 55

БРОЙ  4	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  55  
на който не са осъществени нарушения по 
смисъла на чл. 146, т. 1 и 2 във връзка с 
чл. 196 АПК.
Относно релевираните в жалбата възраже­
ния за допуснати съществени нарушения на 
административнопроизводствените правила 
при издаване на оспорената наредба съдът 
счита следното: Настоящият съдебен състав 
констатира, че проектът за процесната наредба, 
заедно с мотивите към него, е публикуван на 
интернет страницата на МВР за обществено 
обсъждане на основание чл. 26, ал. 2 ЗНА, 
като е спазен нормативно определеният 
14-дневен срок за оповестяването му, който 
е изискуем към момента на публикуването 
на проекта – юли 2016 г., и към датата на 
издаване на обжалваната наредба. От при­
ложеното към административната преписка 
извлечение от интернет страницата на МВР 
(на л. 71 от делото) е видно, че проектът за 
оспорената наредба е оповестен на визирана­
та интернет страница на дата 14.07.2016 г. и 
заинтересованите лица са имали възможност 
да се запознаят с него до 28.07.2016 г., когато 
е обновена интернет страницата на министер­
ството. Към проекта на наредбата са изготвени 
и приложени мотиви и по настоящото дело 
следва да се установи доколко те съответстват 
на изискванията на чл. 28 ЗНА (в редакцията 
на закона, действаща преди влизане в сила 
на измененията на ЗНА, които са в сила от 
4.11.2016 г.). Съгласно чл. 28, ал. 2 ЗНА моти­
вите, съответно докладът, следва да съдържат: 
1. причините, които налагат приемането; 2. 
целите, които се поставят; 3. финансовите и 
други средства, необходими за прилагането 
на новата уредба; 4. очакваните резултати от 
прилагането, включително финансовите, ако 
има такива; 5. анализ за съответствие с пра­
вото на Европейския съюз. От приетите като 
писмени доказателства мотиви (на л. 52 – 55 
от делото) и докладни записки от 13.07.2016 г., 
15.07.2016 г. и 29.07.2016 г. се установява, че те 
не съдържат всички задължителни реквизити, 
които са регламентирани в нормата на чл. 28, 
ал. 2 ЗНА. Това е така, защото в конкретния 
случай липсва посочване на причините, ко­
ито са наложили приемането на процесния 
подзаконов акт. От текста на обявените за 
обществено обсъждане мотиви е видно, че в 
т. 1 от тях е посочена една-единствена причина 
за приемане на обжалваната наредба – съдебно 
Решение № 8585 от 11.07.2016 г., постановено по 
адм.д. № 5450/2016 г. на петчленния състав на 
Първа колегия на Върховния административен 
съд, с което е отменена Наредба № 8121з-592 
от 25.05.2015 г. за реда за организацията и 
разпределянето на работното време, за него­
вото отчитане, за компенсирането на работата 
извън редовното работно време, режима на 
дежурство, времето за отдих и почивките на 
държавните служители, издадена от министъра 
на вътрешните работи. Настоящият съдебен 
състав споделя становището на представителя 
на Върховна административна прокуратура, че 
причина за приемане на процесната наредба 
със сигурност не може да бъде решението на 
съда да отмени предходната наредба. Следва 
да се има предвид, че законодателят изисква 
във всички случаи излагане на причини за 
приемане на нормативния акт, независимо 
дали се приема такъв за първи път, или след 
отмяна на предходен нормативен акт. Ако се 
възприеме тезата на ответника, че причината 
за приемане на процесната наредба е само 
отмяната от съда на действащата дотогава 
наредба, то това твърдение ще доведе до по­
грешно заключение, че в случаите, в които 
подзаконовият нормативен акт се приема за 
първи път, не следва да се излагат причини, 
което обаче не е така. Императивната норма 
на чл. 28, ал. 2, т. 1 ЗНА изисква винаги да се 
излагат причини за приемане на нормативния 
акт, което задължително условие в случая не е 
изпълнено. Решаващият съдебен състав счита, 
че под „причини“ по смисъла на цитираната 
разпоредба следва да се разбират надлежно 
посочени от издателя на акта факти и обсто­
ятелствата от обективната действителност, 
които в своята съвкупност обективират необ­
ходимостта от регламентиране на конкретните 
специфични правоотношения в подзаконов 
нормативен акт, които причини следва да са 
относими към обхвата на процесната наредба 
и да са ясно и достъпно изложени, за да могат 
адресатите на нормативния акт да разберат 
конкретните аргументи, изискващи урежда­
нето на точно тези отношения с подзаконов 
административен акт в конкретния времеви 
период. С оглед на това настоящият съдебен 
състав намира, че мотивите към процесната 
наредба не съдържат излагане на действител­
ните причини за издаване на процесния акт, 
което представлява основание за неговата 
отмяна.
По отношение на целите, които се поставят 
с оспорения подзаконов нормативен акт, съдът 
счита, че същите могат да се извлекат от т. 2 
от приложените към преписката мотиви. Вярно 
е, че в конкретната хипотеза в горепосочената 
точка се съдържа синтезирано изложение на 
структурата и основните части на оспорената 
наредба, но в първото изречение на визираната 
т. 2 от мотивите са развити накратко целите 
на процесния нормативен акт. В ЗНА не е 
предявено изискване към обема на изложе­
нието, съдържащо целите на акта, поради 
което съдът счита, че в случая посочените в 
мотивите към процесната наредба цели, раз­
глеждани заедно с изложението на основните 
части на обжалвания акт, са достатъчни, за да 
се приеме, че не е допуснато нарушение при 
обективиране на целите, които се поставят 
с постановяването на атакуваната наредба.