Държавен вестник, бр. 55, 2016 г., стр. 31

БРОЙ  55	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  31  
В случай че не е налична достатъчно на­
деждна информация и не може да се определи 
точно ефектът на мярката върху водното тяло, за 
най-ефективна комбинация от мерки се избира 
тази, която включва: 
• основни мерки;
• всички допълнителни мерки по водни тела, 
за които се счита по експертна преценка, че в 
най-голяма степен ще допринесат за постигане 
на екологичните цели;
• мерки, които не могат да бъдат директно 
съотнесени към дадено водно тяло (например 
мерки на национално ниво или на ниво район за 
басейново управление на водите), но за които по 
експертна оценка се счита, че биха допринесли 
в значителна степен за поддържане на добро 
състояние, предотвратяване на влошаването на 
състоянието на водните тела и/или подобряване 
на екологичното състояние/потенциал и химич­
ното състояние. 
А.3.2. Оценка на поносимостта.
Целта на оценката на поносимостта е да се 
определи максималният размер на средствата, 
които домакинствата, индустрията, селското 
стопанство и услугите могат да заделят за фи­
нансиране на изпълнението на комбинациите 
от мерки за постигане на добро състояние на 
водните тела. 
А.3.2.1. Определяне на праг на поносимост.
Максималните средства, които могат да 
заделят всяка от четирите групи потребители 
(домакинствата, индустрията, селското стопан­
ство и услугите) за изпълнение на мерките, се 
определят на база на определени прагове от 
доходите и брутната добавена стойност (БДС), 
дефинирани въз основа на общоприети евро­
пейски практики и анализ на предишен опит в 
България, както следва:
1. Праг на поносимост с включени всички 
приходи за водни услуги, вкл. за доставка на 
вода – Използва се в случай, че в програмите от 
мерки за постигане на екологичните цели са вклю-
чени мерки за доставка на вода: 
• за домакинства – прагът за поносимост е 
2,5 % от средния месечен доход на домакинство 
в съответния регион съгласно § 1, т. 4 от допъл­
нителните разпоредби на Закона за регулиране на 
водоснабдителните и канализационните услуги;
• за индустрия, селско стопанство и услу­
ги – прагът на поносимост е 2,5 % от произве­
дената в съответния сектор БДС. 
2. Праг на поносимост за мерки без вклю­
чени приходи за доставка на вода – Използва се 
в случай, че в програмите от мерки за постигане 
на екологичните цели не са включени мерки за 
доставка на вода, които по своята същност не 
влияят пряко върху състоянието на водните тела.
Поради липса на данни за праг на поносимост 
за мерки без включени приходи за доставка на 
вода е необходимо да бъдат направени допъл­
нителни изчисления:
– изчисляват се общите приходи за водни 
услуги по налични данни за 5-годишен период 
и от тях се изваждат приходите за услугата „Об­
ществено водоснабдяване“ (питейно и напояване);
– за изчисляване на коефициент на поноси­
мост гореизчислените приходи се отнасят към 
„разполагаемите“ средства на четирите групи 
потребители, а именно доходите на домакинства­
та и БДС за индустрията, селското стопанство 
и услугите. 
А.3.2.2. Определяне на максималния размер на 
средствата, които домакинствата, индустрията, 
селското стопанство и услугите могат да заделят 
за финансиране на изпълнението на комбинациите 
от мерки за постигане на добро състояние на 
водните тела.
За изчисляване на очакваните приходи от 
четирите сектора за следващия планов период 
коефициентите на поносимост се съотнасят към 
прогнозирания доход на населението и прогнози­
раната БДС на индустрията, селското стопанство 
и услугите за същия период. 
Максималният размер на средствата, които 
могат да бъдат заделени от всеки сектор за 
следващия планов период, се получават като 
произведение от коефициентите на поносимост и: 
– за домакинствата – прогнозния доход на 
прогнозираното население на ниво водно тяло/
РБУВ;
– за индустрията – прогнозната БДС на сек­
тора на ниво водно тяло/РБУВ;
– за селското стопанство – прогнозната БДС 
на сектора на ниво водно тяло/РБУВ;
– за услугите – прогнозната БДС на сектора 
на ниво водно тяло/РБУВ.
А.3.3. Определяне на единно ниво на анализа на 
ефективността на разходите.
При липса на надеждна информация за до­
ходите на населението и БДС на индустрията, 
селското стопанство и услугите на ниво водно 
тяло анализът трябва да се приведе до ниво, 
което е сравнително добре информационно 
обезпечено. Към настоящия момент това ниво 
е район за басейново управление на водите. За 
целта се прилага следният подход: 
1. За определяне доходите на домакинствата.
Източник на информация за доходите на до­
макинствата в България (на национално ниво) 
е наблюдението на домакинските бюджети, 
извършвано от НСИ на годишна база:
– за основа се използват отчетни данни за 
общия годишен доход на едно домакинство през 
съответния отчетен период от наблюдението на 
домакинските бюджети в областите на страната, 
осъществявано от Националния статистически 
институт;
– разчетните данни за доходите на домакин­
ствата от статистиката на домакинските бюдже­
ти в областите, попадащи в съответния район 
за басейново управление на водите (РБУВ) за 
съответния отчетен период, се изчисляват като 
средна претеглена величина от стойностите на 
показателя за съответните области. 
На тази основа се изготвя прогноза за дохо­
дите на населението, която се базира на темпа, 
заложен в дългосрочните предвиждания на На­
ционалния осигурителен институт за развитието 
на осигурителния доход.